אלברטירשה
אלברטירשה (בהונגרית: Albertirsa; הלחם של שמות הכפרים שהרכיבו אותה - אלברטי ואירשה) היא עיר במחוז פשט שבמרכז הונגריה.
| |||
![]() | |||
הכנסייה באלברטירשה | |||
מדינה |
![]() | ||
---|---|---|---|
חבל | מרכז הונגריה | ||
מחוז |
![]() | ||
נפה | נפת צגלד | ||
תאריך ייסוד |
1950 ![]() | ||
שטח | 72.96 קמ"ר | ||
אוכלוסייה | | ||
‑ בעיר | 13,533 (1 בינואר 2023) | ||
קואורדינטות | 47°14′24″N 19°36′24″E / 47.24°N 19.606666666667°E | ||
אזור זמן | UTC +1 | ||
http://www.albertirsa.hu | |||
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/3f/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%91%D7%90%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%98%D7%99%D7%A8%D7%A9%D7%94.jpg/220px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%91%D7%90%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%98%D7%99%D7%A8%D7%A9%D7%94.jpg)
הקהילה היהודית
עריכההיהודים הראשונים באירשה הגיעו בשנת 1746 (ה'תק"ו),[1] רובם סוחרים ובעלי מלאכה, וכמה שנים לאחר מכן התארגנה גם קהילה באלברט.[1] תקנון הקהילה שנשמר נכתב בשנת 1772. בעיר היו לבסוף שני בתי כנסת[2], בית ספר, תלמוד תורה, חברה קדישא וארגונים קהילתיים שונים.
החוקים האנטי-יהודיים המפלים שחוקקו במיוחד אחרי שנת 1938 (במיוחד החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי) פגעו בפרנסתם ובמעמדם של יהודי העיר. משנת 1941 נלקחו גברים יהודים בגילאי 40-20 מהעיר לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודיים עבור הצבא ההונגרי). ב-4 באפריל 1944 חויבו יהודי העיר לענוד טלאי צהוב על בגדם, להסתגר בבתים ולמסור תכשיטים וחפצי ערך לשלטונות. ובסוף חודש מאי הובלו לגטו מונור משם הוסעו למחנה ההשמדה אושוויץ בחודש יוני.
לאחר מלחמת העולם השנייה חזרו כמה ניצולים לאירשה אך בעקבות רוחות האנטישמיות שעדיין שררו באזור, לא נשארו.
רבני המקום
עריכהלקהילה היו במשך השנים מספר רבנים: רבה הראשון של קהילת אירשה היה הרב אברהם פרסבורגר, שכיהן כרב הקהילה מה'תקמ"ד עד לפטירתו בה'תקמ"ט. הוא ייסד את ה"חברה קדישא" של הקהילה.[1]
לאחריו היו הרב אלעזר קרפלס, תלמידו של הנודע ביהודה שכיהן כרב המקום 3 שנים בשנות ה-90 של המאה ה-18, הרב דוב בער אשכנזי שכיהן במקום 5 שנים, עד לפטירתו (ה'תקס"ח-ה'תקע"ג) ולאחריו הרב עמרם רוזנבוים ששימש כרב העיר עד לשנת ה'תק"ף. לאחר הרב רוזנבוים כיהן הרב משה בודק כרב המקום.[1]
לאחר פטירת הרב בודק, בי"ב בתמוז ה'תקפ"ד, יולי 1824, מונה גיסו של הרב רוזנבוים, הרב חיים קיצה.[1]
ילידי המקום
עריכה- יוז'ף ז'ודי (1923 – 2013) היה במאי, שחקן יהודי-הונגרי. זוכה פרס יאסאי מארי (1968).
- לאיוש גלרט במקור גרינפלד (1885 – 1963) שחקן יהודי-הונגרי, סופר, זוכה פרס האמן המצטיין
- אדם פוליצר (1835 – 1920) היה רופא יהודי-הונגרי-אוסטרי, פרופסור באוניברסיטה ומחלוצי רפואת האוזניים.
- מור פורוס, (במקור פופר, 1867 – 1935) היה רופא עור, אורולוג, סקסולוג, סופר יהודי-הונגרי.
ערים תאומות
עריכהלקריאה נוספת
עריכה- פנקס הקהילות הונגריה, יוסף שוויצר, עמוד 153–154
- אלבארט-אירשא (אירשא), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 32. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
קישורים חיצוניים
עריכה- אתר האינטרנט הרשמי של אלברטירשה (בהונגרית)
- "אלברטירשה", באתר JewishGen (באנגלית)
- מונור, באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם אליו נלקחו יהודי העיר
- צלמת בהיכל כתבה על צילומי בתי כנסת בהונגריה, ביניהם בית הכנסת באלברטירשה, ישראל היום
- דף קהילת אלברטירשה בפנקס הקהילות (בהונגרית).
- אלברטירשה באתר הלמ"ס ההונגרי (באנגלית)
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 3 4 5 עקיבא בן מרדכי ליב פישר, עטרת עקיבא, באתר אוצר החכמה
- ^ בית הכנסת באלברטישה