דגדוג
דגדוג היא הנגיעה בגוף באופן שגורם לעיוות או לצחוק . הרגשה כזו יכולה לגרום הנאה או ריגוש, אבל היא לפעמים נחשבת בלתי נעימה, במיוחד במקרה של דגדוג אגרסיבי.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/1/19/Tickle.jpg/250px-Tickle.jpg)
פיזיולוגיה
עריכהבשנת 1897, הפסיכולוגים ג' סטנלי הול וארתור אלין תיארו "דגדוג" כשני סוגים שונים של תופעות:
- הראשונה היא הרגשה שנגרמת בתנועה עדינה כנגד העור. הסוג הזה של דגדוג הנקרא "קניסמסיס", והוא בדרך כלל לא גורם לצחוק ולעיתים מלווה בהרגשת גירוי קלה[1].
- הסוג השני גורם לצחוק ונקרא "דגדוג אגרסיבי". הוא נוצר על ידי הפעלת לחץ חוזר ונשנה באזורים רגישים לדגדוג, הידועים כ"גרגלסיס"[1].
כבר בתינוקות ניתן לראות את תגובת הצחוק וההתפתלות כתגובה למגע עדין. במקור זה תוצר של רפלקס כתגובה למגע פתאומי, המטרה היא הגנה מעכבישים, נחשים וכדומה, ומשותפת ליונקים רבים[2].
אצל בני אדם ושימפנזים יש לתופעה חשיבות חברתית ותהיה תגובה חיובית כשהמגע מגיע מאדם קרוב בניגוד לזר למשל[2].
מחקרים
עריכהידוע כי בני האדם לא מסוגלים לדגדג את עצמם. מחקר שנערך ב-2018 מזהה את המנגנון במערכת העצבים שמונע את הדגדוג העצמי - וזאת על ידי ההבנה של המנגנון הנוירולוגי שמאפשר לבני אדם להבדיל בין המגע של עצמם לזה של אנשים אחרים.[3]
בשנת 2016 חוקרים בדקו את נושא הדגדוג אצל חולדות. הם צפו בחולדות וראו תופעות שחיזקו את התיאוריה הקושרת דגדוג לקשרים חברתיים חיוביים[1][4].
קישורים חיצוניים
עריכה- ד"ר איתי גל, למה אנחנו צוחקים כשמדגדגים אותנו?, באתר ynet, 30 באפריל 2007
- יורם שורק, דברים שיורמים יודעים: למה הדגדוג מצחיק ולמה אדם לא יכול לדגדג את עצמו?, באתר "הידען"
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 3 דגדוג, קווים לדמותו, באתר Brainstorm IL, 2020-11-01 (באנגלית)
- ^ 1 2 יורם שורק, דברים שיורמים יודעים: למה הדגדוג מצחיק ולמה אדם לא יכול לדגדג את עצמו?, באתר הידען, 2022-02-05
- ^ אסף רונאל, לא צחוק: למה אנחנו לא מצליחים לדגדג את עצמנו?, באתר הארץ, 22 בינואר 2019
- ^ ג'יימס גורמן, גם חולדות משתוקקות למגע חם ומדגדג, באתר TheMarker, 14 בנובמבר 2016