הוי, ארצי! מולדתי!
הוֹי, אַרְצִי! מוֹלַדְתִּי! הוא שיר עברי מאת המשורר שאול טשרניחובסקי אשר נכתב בתל אביב ב-23 בנובמבר 1933 ופורסם לראשונה ב"ספר השנה של ארץ ישראל" לשנת תרצ"ד.[1] הוא מצוטט רבות ביצירה העברית לסוגותיה.
שיר | |
יצא לאור |
1933 ![]() |
---|---|
סוגה | זמר עברי |
שפה | עברית |
כתיבה | שאול טשרניחובסקי |
לחן |
דוד זהבי, נעמי שמר, יואל ולבה, מיקי גבריאלוב ![]() |
![]() ![]() |
הוֹי, אַרְצִי! מוֹלַדְתִּי!
|
---|
מאת שאול טשרניחובסקי |
הוֹי, אַרְצִי! מוֹלַדְתִּי! |
1933 |
תוכן השיר
עריכההשיר מתאר נוף ארצישראלי אופייני מכמה רבדים של תקופות היסטוריות: "גל" אבנים ו"תל", הרומזים או מעידים על הימצאו יישוב קדום, "מצבה" מילה נרדפת ל"גל אבנים", "חָרְבָּה נֶחְרֶשֶׁת" שהקימו מי מכובשי הארץ והשולטים בה, ולעומת זאת, "מנזרים" ("ארמונות", בעברית של ימי הביניים), והמושבה העברית משנות העלייה הראשונה; גם הצומח והחי המתוארים בשיר רבגוניים מאוד: פרדסים בחלק הסובטרופי, זיתים בהרים, ודקלים בעמקים וגם בחלק המדברי, וכן צבר (צמח שיובא לארץ במאה ה-16), גפן ושקמה, בקר וגמלים. תמונת הנוף המעורבת, הצופנת מנעד חוויות ותחושות, שחלקן נעימות וחלקן אינן נוחות, לבני האדם החיים בו, מבטאת את חוויית החיים רבת הפנים, בארץ ישראל של המשורר, ושל החברה היישובית בכללה בתקופתו. מלבד תמונת הנופים הצבעונית שמצייר השיר, ואזכור האור, שבו " טוֹבֵעַ כֹּל", מזכיר המשורר פעמיים את הצבע הכחול: "תְּכוֹל לֵילוֹת" ו"הַתְּכֵלֶת" של השמיים הפרושה מעל, אולם התחושה הכללית היא של "הר טרשים קירח", כלומר של ארץ שוממה, חרבה וקשה. ה"צבר" בשיר זה הוא "רשע", והנחל "כמה מים", כלומר נחל אכזב; הבור הסוד הוא "יתום", כלומר נטוש[דרוש מקור: ראו דף השיחה].
משאבה נוקשת- הפרדסים אז לא היו מחוברים למערכת המים, ולכן בכל פרדס הייתה משאבה ששאבה מים מהבאר לבריכת השקיה או למגדל מים, שמהם הישקו את הפרדס. קול הנקישות הקצובות של המשאבות היו אופייניות אז לפרדסים[2].
לחנים
עריכה"הוי ארצי מולדתי" זכה למספר לחנים; של מחט עדרי, יואל ולבה,[3] דוד זהבי,[4] נעמי שמר ומיקי גבריאלוב, ולביצועים רבים, בהם של הגבעטרון, הגשש החיוור, שוקולד מנטה מסטיק ומיקי גבריאלוב. הלחן המפורסם ביותר הוא זה שכתבה נעמי שמר ב 1977, עבור תוכנית 'דו רה מי' שהוקדשה לשירי טשרניחובסקי. הראשונות לבצע את השיר בלחן של שמר היו חברות להקת 'שוקולד מנטה מסטיק', ובאותה שנה ביצעה אותו גם מקהלת הגבעטרון. הלחן, וכן העיבוד של גיל אלדמע והביצועים, נותנים לשיר פרשנות רכה וניחוחה יחסית.
טיוטות
עריכההשיר כפי שהתפרסם לראשונה
עריכהלקריאה נוספת
עריכה- יצחק צדקה, 'שאול טשרניחובסקי – "הוי, ארצי! מולדתי!": השיר ומשמעותו מנקודת-ראות תחבירית', בלשנות עברית 28–30 (תש"ן), עמ' 157–164.
קישורים חיצוניים
עריכה- "הוי, ארצי! מולדתי!" באתר בית לזמר העברי
- מילות השיר "הוי, ארצי! מולדתי!" והאזנה לו באתר זמרשת
- מילות השיר "הוי, ארצי! מולדתי!" באתר שירונט
- הוֹי, אַרְצִי! מוֹלַדְתִּי!, בפרויקט בן-יהודה
- הוֹי, אַרְצִי! מוֹלַדְתִּי! באתר הספרייה הלאומית
- דויד פרץ, על השיר הוֹי אַרְצִי מוֹלַדְתִּי, באתר "תרבות•il"
- הוי, ארצי! מולדתי! ביאורים למילות שירו של שאול טשרניחובסקי, באתר האקדמיה ללשון העברית
הערות שוליים
עריכה- ^ שאול טשרניחובסקי, "הוי, ארצי! מולדתי!", ספר השנה של ארץ ישראל תרצ"ד, עמ' 9–10. השיר הוא הפרסום הראשון בספר השנה – קודם אפילו למאמרו של העורך, פישל לחובר.
- ^ מתוך "הגן", רות צרפתי, פרויקט בן יהודה: "מתוך לועי צינורות־ההשקיה זינקו פרצי־מים סואנים וליבו הפועם של הפרדס – הלא היא משאבת־המים, שתיקתוקה ליווה אותנו כל־העת כתיקתוקו של שעון– נשמע עתה כה קרוב עד־כי נמלאנו חרדה.."
- ^ מילות השיר "הוי ארצי מולדתי" והאזנה לו, באתר זמרשת
- ^ מילות השיר "הוי ארצי מולדתי" והאזנה לו, באתר זמרשת