המפעל לתרגום ספרות מופת
המפעל לתרגום ספרות מופת (בעבר: המפעל לתרגום ספרי מופת) הוא מוסד מימון לעידוד תרגום והוצאה לאור של מיטב הספרות הקלאסית ויצירות מיסודות התרבות העולמית לשפה העברית. המפעל מסייע בהוצאה לאור של תרגומי איכות מלשונות שונות וכן בהוצאה מחודשת של כתבים עבריים קלאסיים. המפעל נדרש כיוון שתרגום יצירה קלאסית הוא מורכב ויקר במיוחד, הוא מצריך מתרגם בעל בקיאות רבה הן בשפה ובתרבות המתורגמת והן ברבדים של שפה העברית. השאיפה היא להדפסה איכותית ומוקפדת במיוחד.
![סמליל המפעל לתרגום ספרות מופת](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/0/00/%D7%A1%D7%9E%D7%9C%D7%99%D7%9C_%D7%9E%D7%A4%D7%A2%D7%9C%D7%99_%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9E%D7%95%D7%A4%D7%AA.png/220px-%D7%A1%D7%9E%D7%9C%D7%99%D7%9C_%D7%9E%D7%A4%D7%A2%D7%9C%D7%99_%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9E%D7%95%D7%A4%D7%AA.png)
קהל הקוראים לספרות כזו אינו מובטח וההכנסות ממכירתה מוגבלות, בפרט בשפה כמו עברית, שמספר דובריה קטן יחסית. לכן, על מנת לעודד מו"לים להיכנס לתחום זה נדרשת, כמו במרבית ארצות העולם, תמיכה מיוחדת. כל מו"ל עברי יכול להגיש בקשה לסיוע בתרגום ספר מופת. בשנת 2005 היה תקציבו השנתי של המפעל כחצי מיליון שקלים והוא העביר להוצאת הספרים את התשלום למתרגמים (על פי רוב כ-1,000 שקלים ל-16 עמודים)[1].
תולדותיו
עריכההמפעל נוסד בשנת 1973 על ידי המועצה הציבורית לתרבות ואמנות, וכיום הוא חלק מהמרכז לספריות וספרות בישראל ונתמך על ידי מינהל התרבות במשרד התרבות והספורט. יוזם המפעל, מייסדו ומנהלו עד 2010 היה בועז עברון. מנהלת מפעל מופת היא רוני קנר-שניידר. לצידה של מנהלת המפעל עומדות ועדות מקצועיות המורכבות מאנשי אקדמיה, מומחים לתרבויות ולשונות (אנגלית, צרפתית, איטלקית, סינית, ערבית, יידיש, יפנית, לשונות הודו, ספרדית, פורטוגלית ועוד וכן מומחים לתרבויות יוון העתיקה ורומא העתיקה, אמריקה הלטינית ולכתבי שייקספיר) .
בין הספרים שיצאו במסגרת המפעל נמנים סדרת המחזות היווניים הקלאסיים בתרגומו של אהרן שבתאי בהוצאת שוקן, כתבי שייקספיר בעריכת אברהם עוז ובתרגומיהם של ט. כרמי, מאיר ויזלטיר, אברהם עוז, דן אלמגור, שמעון זנדבנק, גלעד רוזנברג ועוד, וכן יוליסס מאת ג'יימס ג'ויס בתרגום יעל רנן, בעקבות הזמן האבוד מאת מרסל פרוסט בתרגום הלית ישורון, פאוסט מאת גתה בתרגומה של ניצה בן ארי, סיפורי קנטרברי מאת ג'פרי צ'וסר בתרגום שמעון זנדבנק, דון קיחוטה מאת סרוונטס בתרגום ביאטריס סקריוסקי-לנדאו ולואיס לנדאו, גרגנטואה ופנטגרואל מאת פרנסואה רבלה בתרגום עידו בסוק, לחטוב עצים מאת תומאס ברנהרד בתרגום רחל בר-חיים[2] ועוד כ-250 ספרים. התרגומים הם שלמים ולא חלקיים וברבים מהמהדורות נכללות הערות שוליים, מבוא ואחרית דבר מאת המתרגמים או מאת מומחים אקדמיים.
בנוסף לפעילות העיקרית של תרגומים מקדם המפעל הוצאת ספרים במהדורות דו-לשוניות עברית-ערבית ועברית-רוסית והוצאה מחדש של יצירות עבריות קלאסיות (מן התקופות תור הזהב בספרד, הרנסאנס וספרות ההשכלה).
לדברי הביקורת הנמתחת על המפעל ממספר מנהלי הוצאות ספרים, לא תמיד ברורים מניעי חבר ההנהלה למתן תמיכה או מניעתה. כך, למשל, נמנעה ההנהלה מלאשר תמיכה להוצאת ספרי עליית הגג בהוצאת "החטא ועונשו" במהדורה חדשה (דאז) בתרגומו של פטר קריקסונוב, בעוד היא אישרה לאותה הוצאה תמיכה ב"וידויים" לאוגוסטינוס בתרגום אביעד קליינברג. בעת כהונתו של עברון הייתה ההנחה שטעמו האישי קבע רבות.
קישורים חיצוניים
עריכה- המפעל לתרגום ספרות מופת באתר המרכז לספריות וספרות בישראל
- הפרויקטים השונים הקיימים כיום במסגרת מפעלי ספרות של המרכז לספריות וספרות בישראל בתמיכת משרד התרבות והספורט:
המפעל לתרגום ספרות מופת ~ המפעל לספרי ביכורים ~ המפעל לספרי אמנויות ~ המפעל לספרי שירה ~ אתר הארכיון ~ סדרת מפרשים ~ פרויקט סופרים קוראים
- קטלוג ספרי המפעל לתרגום ספרות מופת עד 2009
- שירי לב ארי, הארי פוטר מקבץ נדבות(הקישור אינו פעיל) כולל דברי ביקורת, באתר וואלה
הערות שוליים
עריכה- ^ שירי לב ארי, הארי פוטר מקבץ נדבות
- ^ הארץ, פרק ראשון בספר "לחטוב עצים" מאת תומס ברנהרד, באתר הארץ, 22 בינואר 2018