התרסקות היסעור ברומניה
התרסקות היסעור ברומניה היא תאונה אווירית שהתרחשה ב-26 ביולי 2010, בה מסוק "יסעור" של חיל האוויר הישראלי התנגש במהלך טיסת אימון בגובה רב ברכס בוצ'ג' שבהרי הקרפטים בצלע הר, סמוך לעיר בראשוב ברומניה. בהתרסקות נספה כל צוות המסוק – ארבעה טייסים ושני מכונאים מוטסים ישראלים, וקצין משקיף רומני[1].
![]() | |
מסוק CH-53 "יסעור" של חיל האוויר הישראלי, כדוגמת זה שהתרסק | |
תאריך | 26 ביולי 2010 |
---|---|
מיקום | מחוז בראשוב, רומניה |
קואורדינטות | 45°34′00″N 25°20′00″E / 45.5667°N 25.3333°E |
הרוגים | 7 |
ניצולים | 0 |
המעורבים באסון | |
כלי טיס | |
כלי טיס | CH-53 סי סטאליון ("יסעור") |
מוצא | בסיס חיל האוויר הרומני "בובוק" |
מפעיל | צה"ל |
נוסעים | 1 |
אנשי צוות | 6 |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/b/be/Reuven_Rivlin_at_a_memorial_service_for_the_victims_of_the_2010_Israeli_Air_Force_CH-53_crash_that_occurred_in_Romania%2C_June_2021_%28GPOMN1_4578%29.jpg/250px-Reuven_Rivlin_at_a_memorial_service_for_the_victims_of_the_2010_Israeli_Air_Force_CH-53_crash_that_occurred_in_Romania%2C_June_2021_%28GPOMN1_4578%29.jpg)
רקע
עריכהלאחר הסכם שנחתם בשנת 2003, החל חיל האוויר הישראלי בתחילת שנת 2004 בשיתוף פעולה עם חילות אוויר של צבאות באירופה. במסגרת שיתוף הפעולה יכול חיל האוויר להתאמן בשטח צבאי שאינו ישראלי. בדרך זו נפתחה האפשרות להתאמן באזורים מורכבים, בגבהים, בהגבלות ובתנאים בהם אין אפשרות להתנסות בשטח ישראל. בתחילה התמקדו רוב האימונים באזור טורקיה ומעל הים השחור, אך בשנים שבאו התרחבה פעילות החיל למדינות ידידותיות נוספות באירופה. הסכם שיתוף הפעולה בין ישראל לרומניה נחתם בספטמבר 2003 בין מפקד החיל, אלוף דני חלוץ, ובין מפקד חיל האוויר הרומני מייג'ור גנרל ג'ורג' קטרינה (Gheorghe Catrina)[2].
ב-18 ביולי 2010 נפתח אימון משותף של חיל האוויר הישראלי עם חיל האוויר הרומני, תרגיל "שמיים כחולים" 2010, במסגרתו השתתפו מסוקי יסעור מטייסת דורסי הלילה.
המסוק הכיל משקיף מטעם חיל האוויר הרומני, צמד טייסים, צמד מכונאים, וצמד נוסף של טייסים שהיו אמורים להתחלף, ככל הנראה, במהלך האימון עם צמד הטייסים הראשון[1].
התאונה
עריכהב-26 ביולי 2010, בשעה 13:15, המריאו שני מסוקי יסעור מבסיס חיל האוויר הרומני בובוק (Boboc) ופנו צפונה לעבר הרי הקרפטים. מזג האוויר והערפל ששרר בגובה הטיסה הקשו על הטיסה.
סמוך לשעה 14:40 פנו שני המסוקים, בגובה של 6,200 רגל, לעבר ההר שמולם במטרה לעוברו ונכנסו לתוך ערפל כבד. במטרה שלא להתנגש האחד בשני, ביקש המוביל ממשנהו לסטות מעט שמאלה כשהוא עצמו יפנה ימינה, כל זאת כאשר שני המסוקים שרויים בערפל. מפאת הערפל הכבד לא ראה מסוק המשנה שמשמאלו נמצא חלק מההר, וכאשר פנה שמאלה יצא מהערפל ישירות לתוך צלע ההר מבלי אפשרות לסטות או לנסוק, התרסק ישירות לתוכו ועלה באש. שרידי המסוק נמצאו מעל לגובה של 2,000 מטרים, מעט מתחת לנקודת ההתרסקות עצמה.[דרוש מקור]
באסון נהרגו סגן-אלוף במיל' אבנר גולדמן, בן 48 ממודיעין, סגן-אלוף דניאל שיפנבאור (43) ממושב קדרון, רב-סרן יהל קשת (33) מחצרים ורב-סרן ליאור שי (28) מתל נוף, סגן ניר לקריף (25) מתל נוף ורב-סמל אורן כהן (24) מרחובות. הטייס מבוקרשט שנהרג בתאונה הוא סטפן קלאודיו דרגנה (31).
לאחר התאונה
עריכהדיווחים ראשונים על אובדן קשר עם מסוק היסעור התקבלו במטה חיל האוויר בסביבות השעה 17:00, ומיד הוצא צו איסור פרסום על הידיעה, על מנת שצה"ל יוכל לעדכן באופן אישי את משפחות צוות המסוק. עד לשעות הערב אמצעי התקשורת בישראל לא דיווחו על האירוע, אך באינטרנט הוצפו אתרי חדשות, בלוגים ורשתות חברתיות בידיעות על התאונה[3].
מיד לאחר היוודע התאונה, מינה מפקד חיל האוויר, אלוף עידו נחושתן, את תת-אלוף במילואים שלמה משיח לעמוד בראש צוות לחקירת האירוע, ומישראל יצאה משלחת חילוץ בראשות תת-אלוף יעקב שהרבני, שכללה אנשי רבנות, אנשי רפואה, וכשלושים לוחמים מיחידה 669. בצהרי 27 ביולי, הודיע משרד ההגנה הרומני שבאתר ההתרסקות נמצאו שבע גופות, כך שאין ניצולים בתאונה. בדיעבד התברר כי המידע היה לא מבוסס וחברי המשלחת הישראלית נאלצו לטפס למקום התאונה, ולהשיב את חבריהם החיילים לזיהוי וקבורה.
מפקד חיל האוויר הכריז על הפסקת כל טיסות האימון בחיל ליום אחד (אולם מערך היסעורים לא קורקע מפעילות מבצעית). בעקבות התאונה הופסק התרגיל המשותף והוחזרו לישראל כל משתתפי התרגיל וכלי הטיס הישראלים.
באמצעי התקשורת צוין כי על אף הוותק של מסוקי היסעור בחיל האוויר, המסוקים עברו השבחות, הן מבחינת מערכות והן מבחינת טיפול טכני, כחלק מתוכנית "יסעור 2025" שמטרתה להרחיב את כשירות מסוק היסעור עד לשנת 2025.
חיל האוויר ביקש ממקבילו הרומני להשיב את שרידי המסוק לישראל על מנת לבצע תחקיר[4].
בשנת 2012, לאחר מותו, קיבל אלוף-משנה דניאל שיפנבאור צל"ש מפקד חיל האוויר על השתתפותו בפעולת חילוץ לוחמים תחת אש בסיום מלחמת לבנון השנייה, בפעולה בה נהרג סגן-אלוף עמנואל מורנו[5].
אתר הנצחה
עריכהבקרבת מקום ההתרסקות הוקמו 2 אנדרטאות זיכרון:
- למרגלות ההר הוקמה אנדרטה על ידי חיל האוויר.
- במעלה ההר, קרוב למקום ההתרסקות, נקבעה טבלת זיכרון על ידי המשפחות השכולות.
קישורים חיצוניים
עריכה- עדי רובינשטיין, אסון אווירי הוא עניין שכיח פה, ישראל היום, 30 ביולי 2010
- יהושע בריינר ואופק עיני, אסון היסעור ברומניה, באתר וואלה, 27 ביולי 2010
- אנשיל פפר, התרסקות המסוק ברומניה | 13 שנה אחרי האסון בשאר יישוב, מצא עצמו שלומי כהן שוב באתר התרסקות, באתר הארץ, 28 ביולי 2010.
- ליאור בן עמי, בחזרה לפסגה שהפכה לתהום, באתר "ידיעות אחרונות", 17 ביוני 2021
- אתר ההנצחה לתאונת המסוק, כולל הנחיות כיצד להגיע למקום, מאתר למטייל.
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 חנן גרינברג ואטילה שומפלבי, אסון ברומניה: מסוק ובו 6 חיילי צה"ל התרסק, באתר ynet, 26 ביולי 2010
- ^ מתאמנים ברומניה, "כדי לטוס בגובה רב", באתר ynet, 26 ביולי 2010
- ^ האסון ברומניה: התקשורת דממה, הרשת געשה, באתר ynet, 26 ביולי 2010
- ^ רון בן ישי, האימונים עברו מטורקיה לרומניה, באתר ynet, 27 ביולי 2010
עמוס הראל, התרסקות המסוק ברומניה – למרות גילו, עדיין אין תחליף ליסעור, באתר הארץ, 27 ביולי 2010 - ^ אמיר בוחבוט, נהרג בהתרסקות ברומניה, קיבל צל"ש על מבצע בעומק לבנון, באתר וואלה, 3 במאי 2012