יוסף יעבץ
הרב יוסף יעבץ הידוע בכינויו החסיד יעבץ (בסביבות ה'ר' 1440 – ח' באדר רס"ח 1508) היה אחד מגדולי הרבנים בתקופת גירוש ספרד, מחבר הספר "אור החיים" על ענייני האמונה.
מדינה |
ספרד ![]() |
---|---|
פטירה |
1507 ח' באדר רס"ח ![]() |
תקופת הפעילות |
?–1507 ![]() |
רבותיו |
יוסף חיון ![]() |
צאצאים |
יצחק יעבץ ![]() |
![]() ![]() |
ביוגרפיה
עריכההחסיד יעבץ נולד לאביו ר' חיים בסביבות שנת ה'ר' בעיר ליסבון שבפורטוגל. שם למד אצל כמה מגדולי הרבנים באותה תקופה, רבי יוסף בן אברהם חיון, דון יצחק אברבנאל[1] ועוד.
כעבור מספר שנים נשא לאישה את אחותו של הרב יצחק עראמה (מחבר הספר עקידת יצחק).
לאחר גירוש ספרד בשנת ה'רנ"ב הוא התחיל במסע נדודים עם בנו: תחילה נסע לעיר נאפולי שבאיטליה ומשם, לצפון איטליה, לעיר פירארה. כעבור שנה נסע לעיר מנטובה שם כתב את ספרו "חסדי ה'". במשך נדודיו וגם בהמשך חייו עסק הרבה בסיוע למגורשים מספרד גם מבחינה פיזית אך בעיקר מבחינה נפשית – דרשותיו עסקו באמונה ובהשגחת ה' בעולם, וכך היה מפיח תקווה בלבם של הפליטים.
בנו הוא רבי יצחק יעבץ.
מדברי תורתו
עריכהבאופן כללי התנגד ללימודי פילוסופיה, וחוכמות חיצוניות בכלל, לדעתו זוהי הסיבה לכך נענשו בגירוש ספרד, בספריו מאריך לדחות את דברי הרמב"ם הסבור כי "מעשה בראשית" היא חכמת הטבע[2].
אמרתו המפורסמת היא שבגירוש ספרד עמדו בניסיון דווקא פשוטי העם שהאמינו אמונה פשוטה ואילו החכמים שחקרו באמונה לא עמדו בניסיונות והתנצרו[3]. אמרה זו אומצה על ידי כמה ממנהיגי תנועת החסידות, וחדרה אף למיינסטרים החרדי הליטאי[4], הרב שך השתמש באמרה זו כהסבר לתמיכתו במפלגות הימין ולא בשמאל[5].
חיבוריו
עריכהר' יוסף יעבץ, נודע בעיקר בזכות חיבורו אור החיים שנדפס יותר מעשרים פעמים.
בין ספריו האחרים:
- מאמר חסדי יי’ - קושטאנטינה, רצ"ג.
- יסוד האמונה - פיררא, שי"ד.
- מאמר האחדות - פיררא, שי"ד.
- פירוש מסכת אבות - אדריאנופולי, שט"ו.
- פירוש תהלים - שאלוניקי, של"א.
קישורים חיצוניים
עריכה- דוד הלחמי, רבי יוסף יעבץ הדורש (בעל „חסדי ה'”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' כ"ד, באתר אוצר החכמה.
- מאמר אודות החסיד יעבץ בעלון - "עלים לתרופה" מובא באתר hebrewbooks.
- ספר אור החיים עם פירוש "מעיין גנים" ל"בני יששכר", באתר hebrewbooks.
- פירוש היעב"ץ למסכת אבות, באתר דעת.
- יוסף בן חיים יעבץ (1440 בערך-1508), דף שער בספרייה הלאומית