כימיה סביבתית
כימיה סביבתית היא תחום מדעי, העוסק בחקר תופעות כימיות וביוכימיות המתרחשות בטבע. היא חוקרת את האינטראקציה בין היסודות והתרכובות הכימיים (מקורות, פעילויות, תגובות, העברה, השפעות ומצב סופי) במערכת האקולוגית (האוויר, המים והקרקע ואורגניזמים חיים, כולל האדם). למטרה זאת היא פועלת בשני כיוונים: מדידת רמות המזהמים וחקר התנהגות המזהמים.[1]
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Es_water_cont.png/370px-Es_water_cont.png)
הכימיה הסביבתית היא מדע בינתחומי המשלב בין הכימיה של הקרקע (אנ'), הכימיה של הסביבה המימית, הכימיה של האטמוספירה (אנ') והכימיה האנליטית.
על מנת לחקור את השפעת הפליטות הכימיות על הסביבה, כתוצאה מהפעילות האנושית, יש להבין תחילה כיצד פועלת סביבה שאינה מזוהמת, ולהגדיר את זהותם, ריכוזם ופעילותם של החומרים הכימיים הנמצאים בה באופן טבעי.
לצורך כך, הכימאים הסביבתיים משתמשים במגוון רחב של עקרונות ושיטות השאובים מכל תחומי הכימיה ומדעי הסביבה.[2]
מזהם
עריכהמזהם הוא חומר שנוכח בטבע ברמה גבוהה יותר מזאת שנקבעה עבורו, או אשר אין מקומו בטבע, ולו השפעה מזיקה על הסביבה. המזהמים יכולים להיות תוצאה של פעילות אנושית או של פעילות ביולוגית והשפעתם המזיקה עשויה להתגלות זמן מה לאחר איתורם. להלן כמה דוגמאות של מזהמים:
- מתכות כבדות הגורמות לזיהום הקרקע ומקורם בתהליכים תעשייתיים. המתכות הכבדות נקלטות מהקרקע על ידי שורשי הצמחים ומועברות אל בני האדם ואל בעלי החיים במזון. צריכה ממושכת של מזון המכיל ריכוז גבוה של מתכות כבדות עלולה לגרום למחלות שונות. מתכות כבדות עלולות לחלחל מהקרקע אל מקורות המים ולפגוע באורגניזמים החיים בהם.[3]
- PAHs (פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים) נוצרים ונפלטים בתהליכי עיבוד פחם, נפט גולמי, וגז טבעי. מקור זיהום נוסף הן דליפות נפט וסולר גדולות לתוך מי האוקיינוסים מאוניות משא המובילות נפט ומוצריו. זיהום האוויר, הקרקע ומקורות המים ב- PAH מסכן את חיי החי והצומח באזורים המזוהמים.[4]
- דשנים, חומרי הדברה והפרשות בעלי חיים המחלחלים מקרקע חקלאית אל מי התהום ואל המים העיליים פוגעים באיכות המים.
- חומרים רדיואקטיביים מגיעים לסביבה כתוצאה מפליטות קרינה מכורים גרעיניים (כתוצאה מתקלות בייצור, רעידות אדמה וכו'), או מתעשיות המשתמשות בחומרים רדיואקטיביים
יישומים
עריכהחקר התנהגותם של המזהמים והשפעתם על הסביבה נועד לקבוע את הרמות המרביות המותרות של אותם חומרים באוויר, במים ובקרקע. נתונים אלה מהווים בסיס לעריכת החוקים, התקנות והתקנים לשמירה על איכות הסביבה.
בישראל, המשרד לאיכות הסביבה והגופים הכפופים לו נעזרים במעבדות המתמחות בתחום הכימיה הסביבתית כדי לאכוף את התקנות למניעת זיהום המים, האוויר והקרקע. מטרת בדיקות המעבדה היא גילוי, זיהוי וכימות המזהמים, מקורם, רמתם וטבעם.
לצורך הוכחת העמידה בדרישות הרגולטוריות, המעבדות לכימיה סביבתית משתמשות בשיטות בדיקה שעברו ביקורת עמיתים, אושרו ופורסמו על ידי גורמים ממשלתיים וארגוני מחקר פרטיים, ובכל הטכניקות והמכשור האנליטי המקובלים.
ראו גם
עריכהקישורים חיצוניים
עריכהAQUATIC CHEMISTRY:CHEMICAL PROCESSES IN LAKES. WERNER STUMM, ED. WILEY-INTERSCIENCE
הערות שוליים
עריכה- ^ Environmental Chemistry
- ^ Environmental Chemistry - an overview | ScienceDirect Topics, www.sciencedirect.com
- ^ משרד הבריאות, מתכות כבדות במזון
- ^ משרד הבריאות, סיכום סקר לזיהוי ולכימות תרכובות PAH