עלי זהב
עֲלֵי זָהָב היא התנחלות ויישוב קהילתי בדרום-מערב השומרון על ציר 446, שייך למועצה אזורית שומרון, ליד היישובים פדואל, ברוכין, לשם וכפר א-דיכ. בעלי זהב מתגוררים כ-4,700 תושבים (נכון לשנת 2022) וקיימות תוכניות הרחבה לעוד 1,000 משפחות.
![]() | |
מדינה | ![]() |
מחוז | יהודה ושומרון |
מועצה אזורית | שומרון |
גובה ממוצע[1] | 367 מטר |
תאריך ייסוד | 1982 |
סוג יישוב | יישוב 5,000–9,999 תושבים |
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יוני 2024 (אומדן)[1] | |
- אוכלוסייה | 5,066 תושבים |
- שינוי בגודל האוכלוסייה | 6.1% בשנה |
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021[2] |
7 מתוך 10 |
אתר היישוב |
היסטוריה
עריכההיישוב נקרא על שמה של עליזה בגין (עלי זה בגין), רעייתו של מנחם בגין. שמו הקודם של היישוב היה יועזר, על שם יוסי בן יועזר איש צרדה, כיוון שצרדה זוהתה בחרבת בנת-בר ובחרבת בלטה, הסמוכות ליישוב[3][4]. שם נוסף שניתן ליישוב היה גרעין סתיו[5].
היישוב הוקם בשנת 1983 על ידי גרעין משפחות מגוש דן בראשותו של אמנון הירש וגרעין נוסף בראשותו של איציק ברזלי שהתאחדו לגרעין אחד. באפריל 1984 היו ביישוב 15 משפחות שהתגוררו בקרוונים[6] ובתחילת 1989, עת עמדו המתיישבים הראשונים להיכנס לבתי הקבע, היו ביישוב 48 משפחות[7]. היישוב נפגע עם פרוץ האינתיפאדה, ופיתוחו נבלם. בשנת 1991 נעשה ניסיון להרחיב את היישוב עם משה ורבין שביקש להקים את רמת השרון ב' בשומרון[8], אך התוכנית לא יצאה אל הפועל. מספר ניסיונות פיתוח והרחבה נוספים כשלו מחוסר התעניינות. בשנת 2009 רכשה אמנה זכויות הרחבה ביישוב והצליחה לאושש אותו ולהכניסו לתנופת גדילה מחודשת עם הגעתם של משפחות חדשות דתיות ולא דתיות, חלקם בעלי מקצועות חופשיים. היישוב זכה בפרס הקליטה לשנים 2013 ו-2014 של מועצה אזורית שומרון על הגידול במספר התושבים[9].
אופיו של היישוב, אשר היה חילוני (עם כ-9% משפחות דתיות), השתנה למעורב (כ-40% דתיים ב-2014).
בשנת 2013 נוסדה לשם, שמעמדה המוניציפלי הוא כשכונה של היישוב עלי זהב, ובה כ-200 משפחות.
במקביל לתנופת הבנייה בעלי זהב, נמשכת תנופת בנייה גם ביישובים הסמוכים (פדואל, ברוכין), ונוצר גוש התיישבות, גוש מערבא, המונה כ-8,000 נפשות[10]. יחד עם בית אריה הצמודה גוש היישובים מונה כ-13,000 נפשות.
מאפיינים
עריכהבעלי זהב מספר בתי כנסת, ספרייה, מכולת, בית נוער, חוות סוסים, מקווה טהרה, 3 גני משחקים, חמישה גני ילדים ומעון. בשנת הלימודים ה'תשע"ה נפתח ביישוב בית ספר יסודי דתי צומח. בשנת תשע"ח נפתחה ביישוב גם אולפנה צומחת לבנות, ובשנת הלימודים ה'תשפ"א נפתח עוד בית ספר יסודי דתי צומח.
בנובמבר 2021 החלו העבודות לבניית בית כנסת מרכזי לכלל האוכלוסייה בעלי זהב.
ביישוב פועלים סניפים של שתי תנועות נוער: סניף ותיק של תנועת בית"ר וסניף של תנועת בני עקיבא.
כמו כן קיים סניף ליבי.[11]
לשם
עריכה- ערך מורחב – לשם (יישוב)
היישוב לשם נבנה ב-2013 כשכונת הרחבה של עלי זהב בשטחה המוניציפלי ולשני היישובים ועד מקומי מאוחד, אך הוא מנוהל בפועל על ידי ועד אגודה שיתופית נפרד.
גלריה
עריכה-
בית טיפוסי ביישוב, 2/08
-
פאתיו הדרומיים של היישוב, 2/08
-
תנופת פיתוח בעלי זהב, 2012
קישורים חיצוניים
עריכה- אתר האינטרנט הרשמי של עלי זהב
- עלי זהב, ברשת החברתית פייסבוק
- עלי זהב (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית
- גדעון לוי, אלכס ליבק, ההתנחלות לשם תשלים את הרצף הטריטואלי לאריאל, באתר הארץ, 5 ביוני 2015
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יוני 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022.
- ^ הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
- ^ רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 3165, 24 בפברואר 1985, עמ' 1493
- ^ בני בתירה, משכיות ופלס - שמות חדשים ליישובים ולאתרים, דבר, 7 בפברואר 1982
- ^ קובץ רשימת השינויים מאז 1948, אתר הלמ"ס
- ^ שומרון, מעריב, 19 באפריל 1984
- ^ אהרון דולב, שבעת אלפים מתיישבים חדשים ביש"ע בשנת האינתיפאדה, מעריב, 10 בפברואר 1989
- ^ אמנון אברמוביץ', עלי זהב בספר השחור, מעריב, 8 במרץ 1991
- ^ מפקד אוכלוסין בשנים 2014-2013
- ^ קובץ רשימת יישובים 2.4.19, אתר רשות האוכלוסין
- ^ מי אנחנו? ליבי שומרון, באתר מוא"ז שומרון