קומנסליזם
קוֹמֶנְסָלִיזְם (בעברית מכונה גם: סְמוּכָנוּת[1]) הוא סוג של סימביוזה (צַוותאוּת) בין שני יצורים חיים (אורגניזמים) ובה יצור אחד מפיק תועלת מן השיתוף עם השני, מבלי להועיל או להזיק לו. לפיכך סמוכנות שונה מהדדיות (מוטואליזם; מצב שבו שני היצורים מפיקים תועלת זה מזה), מאמנסליזם (אָלֵלוֹפַּתְיָה; מצב שבו מין אחד מזיק לשני מבלי להפיק ממנו תועלת) ומטפילוּת (במצב זה צד אחד נהנה מהשיתוף ובד בבד פוגע בשני).
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Epiphytes_%28Dominica%29.jpg/220px-Epiphytes_%28Dominica%29.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Polarb%C3%A4r_%26_Polarfuchs_2004-11-17.jpg/220px-Polarb%C3%A4r_%26_Polarfuchs_2004-11-17.jpg)
שני צדדים לקומנסליזם:
- מפיק התועלת (הסְמוּכָן, קומנסָל)
- מארח הסְמוכן (הפונדקאי), אשר אינו מפיק תועלת מן השיתוף ולא ניזוק.
הסמוכן נהנה מהפונדקאי ללא גרימת נזק. לדוגמה, אפיפיטים, צמח נפוץ בג'ונגלים, נאחזים בצמחים אחרים אך אינם מזיקים להם. אורַח חייהם המיוחד מאפשר להם להגיע אל האור מבלי לגדול בקרקע, ובעזרת שורשי אוויר מיוחדים הם קולטים את המים מהאוויר הלח שסביבם. את המלחים הם קולטים מאבק ומעפר המצטבר בחריצים שבקליפות העצים.
אטימולוגיה
עריכהאת המילים סְמוּכָנוּת וסְמוּכָן חידשה האקדמיה ללשון העברית בשנת 2009 בהשראת הביטוי "סָמוּךְ על שולחנו של-", כגון "גדול וסמוך על שֻלחן אביו – זהו קטן, קטן ואינו סמוך על שֻלחן אביו – זהו גדול..." (בבא מציעא יב ע"ב).[2]
ראו גם
עריכהקישורים חיצוניים
עריכה- topic/commensality קומנסליזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הערות שוליים
עריכה- ^ סְמוּכָנוּת במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
- ^ למד לשונך 84, באתר האקדמיה ללשון העברית, 14 באוגוסט 2010