חיל החינוך והנוער
חיל החינוך והנוער הוא חיל הכפוף לאגף כוח האדם בצבא ההגנה לישראל. החיל הוא הסמכות המקצועית הראשית בתחום הפיקודי-חינוכי ובתחום הלאומי-חברתי, המסייעת למפקדי צה"ל במימוש יעדי הצבא במדינה דמוקרטית. חיל החינוך הוקם בשנת 1984 על בסיס מפקדת קצין חינוך ראשי ומערך קציני ומש"קי החינוך של צה"ל שהוקמו בשנת 1948. במהלך שנות התשעים עם סגירתם של פיקוד הגדנ"ע ופיקוד הנח"ל הפך לחיל החינוך והגדנ"ע ובהמשך לחיל החינוך והנוער.
![]() ![]() ![]() | |
סמל הכומתה, תג ודגל חיל החינוך והנוער | |
עם בונה צבא בונה עם | |
פרטים | |
---|---|
מדינה |
![]() |
שיוך |
![]() |
סוג | חיל |
בסיס האם | מחנה דורי |
פיקוד | |
יחידת אם |
![]() |
דרגת המפקד |
![]() |
מפקדים | מפקדי החיל |
מש"קי החינוך מצוידים בסיכת חינוך מעוצבת במיוחד בשבילם, כומתה בהתאם ליחידה ובשרוך בצבע אפור.
תפקידי חיל החינוך
עריכה- פיתוח יכולתם של המפקדים למיצוי מרחב העשייה הפיקודי, החינוכי והמנהיגותי.
- חיזוק תחושת השייכות והמחויבות של מפקדים וחיילים בצה"ל למדינת ישראל, לארץ ישראל, לעם ישראל ומורשתו.
- הפיכת המפגש הבין תרבותי המתרחש בצבא העם לכלי לפיתוח מודעות ורגישות למורכבות החברה הישראלית, הגברת האחדות והחוסן החברתי.
- סיוע בטיפוח אקלים יחידה של קשב, דיאלוג ושמירה על כבוד האדם לקידום מימוש יעדי היחידה.
- סיוע בהטמעת "רוח צה"ל" בקרב מפקדים וחיילים בצה"ל וביחידותיו כחיילים וכאזרחים במדינת ישראל.
- צבא העם במדינה דמוקרטית: חיזוק וטיפוח תודעת מקומו ומשמעות פעולתו של צה"ל - צבא העם במדינה דמוקרטית, בקרב מפקדים, חיילים, נוער וקהילה.
- הובלת קידום קליטת העלייה בצה"ל.
- טיפוח הנכונות והמוכנות של הנוער לשירות משמעותי בכלל וקרבי בפרט.
- ריכוז וביצוע משימות לאומיות בדגש על משימות חינוכיות-חברתיות וטיפוח אוכלוסייה מיוחדת, בצה"ל ובחברה.
מטרות רב-שנתיות
עריכה- הובלת קידום העלייה בצה"ל.
- פיתוח ערכים וסיוע בהטמעת רוח צה"ל, נורמות ההתנהגות הנגזרות ממנה בקרב מפקדים וחיילים בצה"ל וביחידותיו כחיילים אזרחים במדינת ישראל.
- פיתוח יכולתם של מפקדים למיצוי מרחב העשייה הפיקודי, חינוכי, ומנהיגותי.
- ריכוז וביצוע משימות לאומיות בדגש על משימות חינוכיות חברתיות וטיפוח אוכלוסייה מיוחדת בצבא ובחברה.
- מיצוי ופיתוח מיטבי של כל אחד בחיל הסדיר ובמילואים.
- מיצוי מיטבי של יכולת החיל תוך קיום תהליכי עבודה משולבים בין מרכזי החיל ובין המרכזים ומטה החיל.
- הטמעת נורמות של ארגון לומד בחיל.
תג חיל החינוך והנוער
עריכהתג היחידה של חיל החינוך והנוער מורכב מארבע לשונות המשתלבות ללהבה אחת: שלוש מהן מייצגות את שלושת המרכזים השונים של החיל, והרביעית - את מפקדת החיל. יחד, בפעילות משותפת מתואמת - הם יוצרים להבה המסוגלת להניע אחרים. התג החילי משקף את שילוב הכוחות.
התג מיועד לשימושם של החיילים בקורסים השונים שבבה"ד, אנשי מטה/מפקדת החיל, ויחידות שאינן כפופות למרכזים השונים, ביניהן בה"ד החינוך והנוער ויחידות ההסברה השונות.
יחידות בחיל החינוך
עריכהבה"ד החינוך והנוער
עריכה- ערך מורחב – בה"ד החינוך והנוער
בה"ד החינוך והנוער או בשמו שערי אברהם היה ממוקם בעבר בסמוך לצומת רא"ם. מפקדת הבה"ד נכון לשנת 2023 היא סא"ל שיר הנץ. בה"ד החינוך עבר ביולי 2015 לקריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון שבנגב.
בבה"ד עוברים הכשרה כמעט כל בעלי התפקידים בחיל והם:
- השלמה חילית של צוערים בוגרי בית הספר לקצינים.
- מד"נים בסיס (גדנ״ע), מד״ן חינוך ומפקדי פרק משימה.
- מש"קיות חינוך
- מש"קיות הו"ד (הוראה ופיקוד)
- החל ממאי 2017 גם משק"י הו"ד בני ישיבות עוברים את בבה"ד את הכשרתם (עד אז עברו את הכשרתם במתקן האזרחי של קורס נתיב לגיור בכפר עציון)
- מש"קיות עלייה
- מדריכות מוזיאונים
- מש"קיות הסברה
המורות החיילות, אשר גם שייכות לחיל, עברו את הכשרתן (הכוללת טירונות וקורס הכשרה) עד סוף 2008 במתקן אזרחי בשם "רמות שפירא" הנמצא במושב בית מאיר ליד ירושלים ולא בבה"ד החינוך.
החל מסוף שנת 2008, טירונויות מורות חיילות וכתבי במחנה מתקיימים בבה"ד, אך קורס ההכשרה ממשיך להתקיים במתקן האזרחי "רמות שפירא".
הלהקות הצבאיות ותרבות בצה"ל
עריכההלהקות הצבאיות היוו מאז ומתמיד את אחד ממרכזי העשייה של חיל החינוך והנוער. פעילות הלהקות מרוכזת בענף תרבות, השייך למפקדת החיל. הענף אחראי, בין היתר, על מיון הלהקות הצבאיות ואיתור חבריהן, העברת סדנה מקצועית, חלוקה ללהקות, בחירת רפרטואר, הפקת הלהקות ושיבוצן בפיקודים השונים. חברי הלהקות הצבאיות מופיעים גם בפני קהילות יהודיות מחוץ לישראל במסגרת משלחות של ארגונים יהודיים בינלאומיים. בחודש ספטמבר 2011 יצא תקליטור שמכיל שירים מקוריים. השירים מבוצעים על ידי להקת חיל החינוך והנוער, יחד עם רוני דלומי, משי קלינשטיין ושחר חסקי. על כותבי ומלחיני השירים בדיסק נמנים אהוד מנור, נורית הירש, יוסי גיספן ורמי קלינשטיין.[1]
משנת 1986 פועלת גם התזמורת הקאמרית של חיל החינוך והנוער.
בענף פועל מדור הפקות שנותן מענה לכלל ההפקות והאירועים בצה"ל.
יחידה נוספת שעוסקת בתרבות בחיל החינוך היא תיאטרון צה"ל, שמעלה הצגות קלאסיות מהארץ והעולם, וכן מחזות מקוריים שעוסקים בחיי חיילי צה"ל וערכים מרכזיים.
בשנים האחרונות החלו תפקידים נוספים להיות כחלק ממדור הפקות כמו "אמן חושים צבאי" ומנטליסט צבאי אשר עוברים בבסיסי צה"ל ומקיימים מופעי בידור וטלפתיה לחיילים והמפקדים המשרתים בשירות סדיר וקבע.
נוסף על כך עוסק ענף תרבות בפרויקט "תרבות יום א'" ובפרויקט "תרבות ברשות" החושפים מדי שנה עשרות אלפי חיילים מכל יחידות צה"ל (בעיקר חיילים קרביים ותומכי לחימה) לאירועי תרבות מובחרים של תיאטרון, מחול, מוזיקה וקולנוע. בענף תרבות נמצא מוקד שירותי חינוך שבו נמצאות מוקדניות שנותנות מענה לכל הצרכים החינוכיים של השטח (אמנים בשכר, מילואים, להקות והרכבים, תיאטרון צה"ל, הגברה ותאורה, מפעילי סדנאות ועוד).
יחידת ההסרטה של חיל החינוך והנוער
עריכההיחידה הוקמה בשנת 1982.
יחידת ההסרטה מפיקה סרטים ועזרים מצולמים בנושאים שמשרתים את מטרות החינוך בצה"ל.
היסטוריה
עד לשנת 1982 היה בחיל החינוך "מדור אמצעי המחשה". המדור הורכב מתא גרפיקה והוצאה לאור, ומתא ערכות שקופיות. באמצע שנות ה-90 שירתו בתא ההסרטה כ-20 חיילים, והוא אימץ את התואר "יחידת ההסרטה".
בראשית שנות ה-2000 הוכנס לשימוש מחשב העריכה הראשון ביחידת ההסרטה. בשנת 2005 חודד יעוד המדור, ושמו של "מדור אמצעי המחשה" שונה ל - "למדור פיתוח כלים חינוכיים".
מבנה יחידת ההסרטה
היחידת מנוהלת על ידי מפקדת היחידה ומפוקחת מקצועית על ידי במאי. ביחידה ארבעה צוותים - הפקה, עריכה, טכני וארכיון. לכל צוות יש ראש צוות, ראשי הצוותים אחראים על רמתו המקצועית של הצוות ועל תפקודו. הם מהווים חונכים מקצועיים של החיילים שמשרתים בו.
משימות יחידת ההסרטה בשגרה
- הפקת כלים חינוכיים ייחודיים למטרות נדרשות.
- מתן שירותי ארכיון סרטים לצורך הסברות, הדרכות פעולות חינוך ושיעורים בנושא הליבה של החיל.
- העלאה של סרטים רלוונטיים לאירועים ומועדים לרשתות השונות, בהתאמם לצורך.
- מתן שירותי עריכת וידאו מקצועיים לכלל יחידות הצבא באמצעות סגלי החינוך ומערך קידום אוכלוסיות. - "עריכות שטח".
עדים במדים
עריכהבמסגרת חיל חינוך מוציא צה"ל מזה שנים רבות משלחות של "עדים במדים". משלחת זו יוצאת לפולין כחלק ממסע למחנות ריכוז והשמדה של גרמניה הנאצית אשר בהם נרצחו יהודים במהלך השואה. במהלך המסע החיילים לוקחים חלק בהכנת הטקסים במחנות וביערות. החיילים מכלל החילות והאגפים נוסעים במדי צהל ולוקחים חלק רגשי וערכי.
לאחר שבמסגרת המסע הוצגה לחיילים דילמה לפיה ייתכן והם ייהפכו בעצם לנאצים. והדברים נחשפו בידי ארגון תורת לחימה תוחקרו הדברים וטופלו באופן אישי על ידי קצין חינוך ראשי תא"ל צבי פייראיזן.[2]
מערך מגן
עריכהבעבר נקרא גם מערך קידום אוכלוסיות ומערך מג"ן. במערך כלולים: מקא"ם, מורות חיילות, גדנ"ע (מד"נים) ונח"ל.
המערך נוצר לאחר פירוק מרכז נוער ונח"ל ומכיל ארבעה גופים עצמאיים בעברם:
- מורות חיילות - הפועלות במסלולים שונים בעבודה עם הקהילה.
- גדנ"ע - מדריכי נוער במרחב ובבסיסי הגדנ"ע שבראש עיסוקם הכנת הנוער לשירות משמעותי בצה"ל.
- נח"ל - חיילי הנח"ל במסלול גרעינים מגדוד 50, גדוד קרקל וגדוד ברדלס, וחיל חינוך החוזרים לאחר שירות בפרק הצבאי הראשון בתפקידים השונים בצה"ל למשימות חינוכיות בפרק המשימה.
- טירונות מיוחדת לחיילי אוכלוסיות ייחודיות (למשל עולים חדשים או חיילי מקא"ם - בעבר "נערי רפול") על ידי מש"קי ההוראה ומפקדי צוות של חיל החינוך בבסיסי חוות השומר ומחו"ה אלון.
בראש המערך עומדת נכון לשנת 2023 אל"ם עינת אלבלק.
מחצבי"ם
עריכהמַחְצַבִּי"ם (מנהיגות חינוכית צה"לית בירושלים), היא אחת מיחידות חיל החינוך והנוער הפועלת במסגרת מדרשת חינוך ירושלים. היחידה הוקמה במאי 2007, ומתקיימות במסגרתה השתלמויות חינוכיות לקצינים בדרג הבכיר (סא"ל-תא"ל). תחומי התוכן כוללים שני צירים מרכזיים: יחסי צבא-חברה ופיקוד ממלכתי. ההשתלמויות נועדו לחזק את הזיקה ותחושת השייכות של מפקדי צה"ל לעם, למדינה ולארץ, להגביר את מודעותם של המפקדים לצורך בעיסוק החינוכי, ולסייע להם במתן כלים לשם מימוש תפקידם.
היחידה נמצאת באתר גבעת התחמושת שבירושלים.
מפקד היחידה נכון לשנת 2023 הוא רס״ן נאהב חן.
מערך קציני המורשת
עריכה- ערך מורחב – מערך קציני המורשת
במרץ 1943 קיבל עזריהו ארנן את המשימה להקים את מערך קציני ההסברה והמורשת של ההגנה, ארנן אסף ומיין מועמדים וערך קורס הכשרה לקציני המורשת, הקורס התקיים בגבעת השלושה ונמשך כשבועיים, בין המרצים היו דוד בן-גוריון, משה שרת, אליהו גולומב, ישראל גלילי ומשה סנה.
ביוני 1944 התקיים הקורס השני אשר התמקד בתולדות הציונות, עלייה והתיישבות, מצב החזיתות במלחמת העולם השנייה, מדינות ערב, שואת יהדות אירופה וגילויי הגבורה, ההעפלה ומורשת ההגנה והפלמ"ח. בסיום ההכשרה נשלחו קציני המורשת לכל פלוגה. עם הקמת גדודי הפלמ"ח מונו קציני הסברה גדודיים, במרץ 1948 לאחר הקמת החטיבות יפתח הראל והנגב מונו קציני הסברה ומורשת חטיבתיים.
קצין ההסברה והמורשת היה חלק ממטה החטיבה ומאוחר יותר פעלו תחת שירותי תרבות של ההגנה ולאחר הקמת צהל תחת מחלקת התרבות. קציני ההסברה והמורשת דאגו להנגיש את המורשת כולל פעילויות תרבות, אספקת ספרים, עיתונים, סיוע בהזמנת מרצים ואמנים, טקסים בחגים, ימי זיכרון וימי ציון לאירועים מרכזיים בתולדות עם ישראל והיישוב. בראשית שנות החמישים עסקה מחלקת התרבות (מחת"ר) בסיוע לקליטה עולים לשורות צה"ל, לימודי עברית, פעילויות תרבותיות, עם השנים הופסקה פעילות קציני ההסברה והמורשת והתכנים הועברו במסגרת היחידות אך לא באופן מערכתית.
ב-21 לאפריל 2021 הוקמה היחידה מחדש, התקיים קורס קציני מורשת בחוות השומר ובית הפלמ"ח ל-30 קצינים מורשת.
כיום (2022) מונה היחידה כ-80 קציני מורשת הפועלים בזרוע היבשה, האוויר והים ומטרתם הנגשת המורשת וחיזוק רוח לחימה לקצה המבצעי והתומך.
ב-12 בדצמבר 2022 זכה המערך בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות מהרמטכ"ל אביב כוכבי.[3]
יחידת מעבירי הלפיד
עריכהבמרץ 2020 הנחה הרמטכ"ל אביב כוכבי על הקמה בחיל החינוך יחידת מורשת מיוחדת – “מעבירי הלפיד”, אשר מטרתה לאגד לוחמים ומפקדים שיספרו סיפורי מורשת קרב לחיילי צה"ל במסגרות שונות. הנחלת המורשת באמצעות סיפורים בזווית אישית ממלחמות ומבצעים.
מפקדי חיל החינוך והנוער
עריכהבראש חיל החינוך והנוער עומד קצין החינוך והנוער הראשי, הקָחָ"ר, קצין בדרגת תת-אלוף. תפקידיו:
- התווית דרכו המקצועית והערכית של החיל, בניית ופיתוח הכוח ועיצוב המטרות הרב-שנתיות.
- לשמש הסמכות העליונה בצה"ל בענייני חינוך ותרבות, הן פנים-צה"ליים והן בפעילות צה"ל בקהילה (באמצעות מערך מג"ן של החיל). הקח"ר אחראי לפיתוח ההדרכה והחינוך בצה"ל, לפרסום הוראות מקצועיות וכדומה.
מס' | דיוקן | שם | תקופת כהונה | הערות |
1 | סא"ל יוסף קריב | 1948 - 1950 | ||
2 | אל"ם אהרן זאב | 1950 - 1963 | ||
3 | אל"ם מרדכי בר-און | 1963 - 1968 | לימים חבר כנסת | |
4 | תא"ל יצחק ארד | 1968 - 1972 | לימים יו"ר הנהלת "יד ושם" | |
5 | תא"ל שאול גבעולי | 1972 - 1975 | ||
6 | תא"ל בצלאל אמיר | 1975 - 1977 | ||
7 | תא"ל אבנר שלו | 1977 - 1979 | לימים יו"ר הנהלת "יד ושם" | |
8 | תא"ל אבי זהר | 1979 - 1982 | ||
9 | תא"ל יוסף אלדר | 1982 - 1985 | ||
10 | תא"ל נחמיה דגן | 1985 - 1988 | ||
11 | תא"ל אהוד גרוס | 1988 - 1991 | ||
12 | תא"ל שלום בן-משה | 1991 - 1995 | לימים ראש עיריית ראש העין | |
13 | תא"ל אברהם עשהאל | 1995 - 1997 | ||
14 | תא"ל רן גלינקא | 1997 - 1999 | ||
15 | תא"ל אלעזר שטרן | 1999 - 2004 | לימים אלוף, ראש אגף משאבי אנוש, חבר כנסת ושר המודיעין | |
16 | תא"ל אילן הררי | 2004 - 2007 | לימים מבקר צה"ל | |
17 | תא"ל אלי שרמייסטר | 2007 - 2013 | ||
18 | תא"ל אבנר פז צוק | 2013 - 2017 | ||
19 | תא"ל צביקה פייראיזן | 2017 - אוגוסט 2020 | לימים מנכ"ל יד ושם | |
20 | תא"ל אופיר לויוס | אוגוסט 2020 - | בתקופתו הוקמו יחידת מעבירי הלפיד ומערך קציני המורשת |
בספטמבר 2023 פורסם שסמואל בומנדיל ימונה לקצין חינוך ראשי הבא.
עמותת החינוך ומורשת צה"ל
עריכהב-2012 הוקמה "עמותת חיל החינוך והנוער" ביוזמתם של קצין החינוך הראשי, תא"ל אלי שרמייסטר, ואחדים מבוגריו הבכירים של החיל לדורותיו. יו"ר העמותה הראשון היה ד"ר דובי אורבך, בעבר מפקד מקא"ם. מנכ"ל העמותה בהתנדבות הוא רוני קלינסקי. סמל העמותה מבטא את הקשר לחיל החינוך והנוער כשהכוונה היא לגבות ולסייע להשגת אתגרי החיל בצה"ל ובחברה בישראל.
באוקטובר 2014 נערכה אספה כללית של העמותה בה הוחלט על שינוי שם העמותה ל"עמותת החינוך בצה"ל". כמו כן ביקש דובי אורבך לסיים תפקידו כיו"ר העמותה ובמקומו נבחר מנשה סמירה.
שיתופי פעולה עם ארגונים אזרחיים
עריכהבנוסף לפעילות החינוכית המתקיימת בצה"ל ישירות על ידי קציני ומפקדי חיל החינוך, מקיים צה"ל פעילויות חינוכיות רבות המופעלות על ידי ארגונים אזרחיים. עשרות ארגונים אזרחיים אושרו על ידי חיל החינוך לבצע פעילויות חינוכיות בצה"ל, וזאת בשלוש צורות:
- קיימת רשימת ארגונים מאושרים שמהם רשאים מפקדי יחידות להזמין באופן עצמאי פעילות חינוכית
- חיל החינוך מזמין הפקה של תוכניות חינוכיות מארגון מסוים בשיתוף פעולה עם החיל. לתוכניות אלה מגיעים מחזורים שלמים של חיילים ומפקדים.
- בדרגי הקצונה הבינוניים בצה"ל (לרוב בדרגות רס"ן וסא"ל), נשלחים קצינים לתוכניות לימוד אקדמיות המנוהלות על ידי גופים חוץ צה"ליים. הבולטת בתוכניות אלה היא "תוכנית מנדל למנהיגות חינוכית בצה"ל", המופעלת על ידי מכון מנדל.[4]
קישורים חיצוניים
עריכה
עיינו גם בפורטל פורטל החינוך הוא שער למגוון נושאים הקשורים בחינוך ובהשכלה, בהם מוסדות, אישים, מושגים ועוד. |
- חיל החינוך והנוער באתר צה"ל
- אגף חיל החינוך באתר יחידה
- ללא מחבר, ברור אנגלי על השכלה לחייל בימי מלחמה, מערכות גיליון 1, אפריל 1940
- אפרים לפיד, התפקיד החברתי של צה"ל, מערכות 456, ספטמבר 2014
- יוחאי עופר, מציבים קווים אדומים לתכנים הפוליטיים בצה"ל, באתר nrg, 10 במרץ 2014.
- גילי כהן, דו"ח מבקר המדינה: מאבקים על חינוך חיילי צה"ל, באתר הארץ, 1 במאי 2012.
- עמוס הראל, כך מחזיר הרב הצבאי את צה"ל בתשובה, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2008.
- חן מלול, שירות התרבות: כשצה"ל היה "בית הספר הגדול ביותר בישראל", בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 04.06.2018
- עדי שרצר, צמיחתו ההיסטורית של החינוך הצבאי ומקומו של קצין החינוך בצה"ל, מערכות 483, אפריל 2019
- החינוך הצבאי בישראל פרק בפודקאסט היסטוריה גדולה, בקטנה עם עדי שרצר
- Adi Sherzer, “Israeli Military Education: Historical Overview of a Unique Phenomenon (1941-2004),” British Journal of Middle Eastern Studies (2021)
הערות שוליים
עריכה- ^ בכורה: משי קלינשטיין ורוני דלומי עם להקת חינוך, באתר מאקו, 18 בספטמבר 2011
- ^ ערוץ 7, 'תורת לחימה' לקצין חינוך ראשי: "להפיק לקחים מתקלת יאיר גולן", באתר ערוץ 7
- ^ פרס הרמטכ"ל: אלו היחידות המצטיינות לשנת 2022, באתר כיפה, 12 בדצמבר 2022
- ^ הפעלת תוכניות חינוך ומנהיגות בצה"ל בידי ארגונים אזרחיים, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, י"ט בכסלו תשפ"ג