קריית בעלז
קריית בעלז (או בעלזא) היא שכונה חרדית בצפון ירושלים. השכונה נוסדה על ידי האדמו"ר מבעלז, הרב ישכר דב רוקח, וחסידיו כשכונה של חסידי בעלז בירושלים. שכונה זו היא מרכזה העולמי של חסידות בעלז.
![]() | |
המרכז העולמי של חסידות בעלז במרכז השכונה | |
מידע | |
---|---|
עיר | ירושלים |
תאריך ייסוד |
1977 ![]() |
מייסדים | ישכר דב רוקח |
על שם | חסידות בעלז |
קואורדינטות | 31°47′51″N 35°12′27″E / 31.7975583°N 35.2075417°E |
שכונות נוספות בירושלים | |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/5/5b/PikiWiki_Israel_6489_belz_chassidim_world_center.jpg/250px-PikiWiki_Israel_6489_belz_chassidim_world_center.jpg)
בניית הקריה
עריכהאבן הפינה לשכונה הונחה בשנת תשל"ז. בי' בסיוון תשמ"ד היה מעמד הנחת אבן הפינה לבית הכנסת המרכזי של החסידות[1]. ובשנת תש"ס (2000) נחנך בית הכנסת החדש. בית הכנסת בנוי על רמת הר גבוה כך שמהכניסה לירושלים וכן משכונות רבות בעיר ניתן להבחין בגודלו המרשים. סביב בית המדרש נוסדה קריית בעלז. בבית המדרש של החסידות ממוקמים משרדי "בד"ץ מחזיקי הדת". בתחילת שנות ה-2000 התרחבה השכונה דרומה, לעבר המתחם בו שכן גן החיות התנ"כי, לפני שעבר לדרום ירושלים[2].
בית המדרש הגדול של החסידות ממוקם במרכזה של הקריה כך שדרכי הגישה אליו שווים מכל קצוות הקריה. שני רחובות מובלים אל בית המדרש המרכזי והם קדושת אהרון ורחוב בינת יששכר על שמו של האדמו"ר האמצעי מבעלז.
קריית בעלז גובלת בשכונת רוממה, תל ארזה, אונסדורף, מטרסדורף וקריית צאנז.
התנהלות הקריה
עריכההקהילה מנוהלת על ידי "ועד קריית בעלזא", המפקח על ענייני הקריה ומפעיל גם ועדת קבלה לשכונה. אחת מתקנות הקריה, אשר נקבעו על ידי האדמו"ר מבעלז, הן לא להשכיר דירות לבחורי ישיבות.[3]
ועד הקריה אחראי גם על מחירי הדירות. בשנת 2007 קיבל הוועד על עצמו לדאוג כי מחירי הדירות בקריה לא יהיו גבוהים כך שמשפחות החסידות יוכלו להתגורר בנעימים בשכונה. למעשה מחירי הדירות הם מהיקרים שבירושלים.
קריית בעלז היא היחידה מבין כל הריכוזים והקריות החרדיים בישראל שבה פועלת באופן ייחודי צפירה גם בצאת השבת, צפירה זו המופעלת במוצאי השבת נועדה לבשר לתושבי הקריה כי השבת יצאה על פי שיטת רבנו תם.
רחובות השכונה
עריכהשמות הרחובות בשכונה המנציחים את שמם של אדמו"רי בעלז. הרחובות הם:
- תכלת מרדכי,[4] על שם רבי מרדכי מביילגוריא, אביו של האדמו"ר הנוכחי;
- קדושת אהרן,[5] על שם האדמו"ר אהרן רוקח, האדמו"ר הרביעי של החסידות;
- דובר שלום,[6] על שם רבי שלום רוקח, מייסד החסידות;
- בינת יששכר,[7] על שם רבי ישכר דב רוקח (הראשון), האדמו"ר השלישי של החסידות;
- אוהל יהושע,[8] על שם רבי יהושע רוקח, האדמו"ר השני של החסידות.
קישורים חיצוניים
עריכה- ועד פיקוח על מחירי הדירות בקריית בעלז(הקישור אינו פעיל), באתר לדעת
- הרחבת ביהמ"ד בקרית בעלזא, באתר YouTube
- מפת קריית בעלזא, באתר abmaps
הערות שוליים
עריכה- ^ נוסטלגיה: אבן הפינה לביהמ"ד בעלזא • צפו באתר בחדרי חרדים.
- ^ גל ניסים, המחוזית אישרה בתנאים הקמת 222 יח"ד בקרית בעלז, באתר גלובס, 20 באפריל 2004
- ^ זושא אייזנבך, תקנון קריית בעלזא: "אין להשכיר דירות לבחורי ישיבה", 23 ביוני 2010, באתר כיכר השבת.
- ^ רחוב תכלת מרדכי במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים.
- ^ רחוב קדושת אהרן במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים.
- ^ רחוב דובר שלום במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים.
- ^ רחוב בינת יששכר במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים.
- ^ רחוב אוהל יהושע במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים.