רפאל הכהן כ"ץ
הרב רפאל בן יקותיאל זיסקינד הכהן כ"ץ (רפאל המבורגר או רפאל הכהן; כ"ד בחשוון תפ"ג, 1722 – כ"ו בחשוון תקס"ד, 1803) היה רב העיר המבורג בגרמניה (קהילות אה"ו), מחבר הספר תורת יקותיאל ושו"ת ושב הכהן.
![]() | |
רבי רפאל הכהן כ"ץ מהמבורג | |
לידה |
1722 כ"ד בחשוון תפ"ג ![]() |
---|---|
פטירה |
1803 (בגיל 81 בערך) כ"ו בחשוון תקס"ד ![]() |
מקום קבורה |
בית הקברות היהודי באלטונה ![]() |
תקופת הפעילות |
? – 11 בנובמבר 1803 ![]() |
השתייכות | יהדות גרמניה |
תחומי עיסוק | הלכה, תלמוד |
רבותיו | רבי אריה לייב גינצבורג |
![]() ![]() |
תולדות חייו
עריכהנולד בשנת תפ"ג (1722) לרב יקותיאל זיסקינד הכהן, אב"ד מחוז ליבוניה (ליפלנד) ובירתה העיר ריגה (כיום בלטביה). בצעירותו למד אצל דודו רבי אריה לייב גינצבורג - מחבר הספר "שאגת אריה", שכיהן אז כרב וכראש ישיבה בעיר מינסק.
בשנת 1735 נישא לתמר, צאצאית הרב יהושע פלק כץ.[1] לאחר נישואיו למד שש שנים בישיבה במינסק, ובגיל 19 התמנה לראש הישיבה במקום דודו. בהמשך כיהן כרב בערים רקאווי (תק"ה), וילקומיר (תק"ז), מינסק (תקי"ז), פינסק (תקכ"ג) ופוזנן (תקל"ב).
בשנת תקל"ו נבחר לשמש כרב בשלוש הקהילות אלטונה, המבורג וואנדסבק (אנ') (אה"ו), תפקיד אותו מילא במשך כ-23 שנים. לעת זקנותו הודיע לאנשי קהילתו על רצונו לפרוש מתפקידו כרב העיר מחמת גילו. לאחר פרישתו שלח לו המלך פרנץ השני מכתב תודה על עבודתו למען הקהילה היהודית.[2]
אישיותו
עריכהמלחמתו בתנועת ההשכלה
עריכההרב רפאל הכהן היה מהלוחמים הגדולים בתנועת ההשכלה. הוא היה מהראשונים שהחרימו את פירושו של משה מנדלסון על התנ"ך, ואף נפגש עמו ודיבר איתו קשות.[דרוש מקור] לפי אחת הטענות אף נפגש עם הרב שלמה מדובנא, ושכנעו שלא להשתתף בהדפסת פירושו של מנדלסון על התנ"ך.[4] בשנת 1789, לאחר הדפסת ספרו תורת יקותיאל, בו כתב דברים חריפים נגד המשכילים, כתב שאול ברלין, תחת שם העט "עובדיה בן ברוך מפולין", את הספר "מצפה יקתאל", שבו ציין ביקורת נקודתית וחריפה נגד פסיקות רבות בספר.[5]
יחסו לתנועת החסידות
עריכהרבי רפאל היה תלמיד קרוב של הגר"א, שהיה מתנגד חריף לתנועת החסידות. עם זאת, הוא עמד בקשר ידידות והערכה עם רבנים מתלמידי המגיד ממזריטש ומראשי החסידות, וכנראה אף נסע בעצמו ונפגש עם המגיד. בשל כך, הוא נמנע מלהתערב במחלוקת בין החסידים למתנגדים.[6] בשנותיו האחרונות כשנכנסו אצלו אנשים ביקש שלא ידברו בביתו אודות שום איש,[7] ככל הנראה גם זה משום רצונו שלא להתערב במחלוקת. ייתכן גם שזו הסיבה שעזב את מזרח אירופה, שבה התעוררה המחלוקת, ונסע מערבה לגרמניה.[8]
מחיבוריו
עריכה- תורת יקותיאל יו"ד, באתר hebrewbooks.
- מרפא לשון, על הלכות לשון הרע, באתר hebrewbooks.
- שו"ת ושב הכהן, באתר hebrewbooks.
- שאלת הכהנים תורה, על סדר קדשים, באתר hebrewbooks.
- דעת קדושים, דרושים שונים, באתר hebrewbooks.
- מרפא לנפש. פירוש לחובת הלבבות של ר' בחיי.
- תוכחת מוסר.
- דור דעה.[9]
ועוד כתבים שונים שנשארו בכתב יד.
בניו וחתניו
עריכהמצאצאיו
עריכה- גבריאל ריסר
- משפחת כ"ץ-כהן
- רבי נתן לוין - אב"ד ניקופול
- הרב רפאל נחמן הכהן ובנו הרב יואל כהן ה'חוזר' של הרבי מלובביץ'
- הרב דוד יהודה אריה לייב כהן, "הרב הנזיר"
קרוב משפחה שלו:
- הרב ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים")[13]
תלמידיו
עריכה- רבי אליעזר היילבוט, בעל "משנת דרבי אליעזר".
- רבי חיים מוולוז'ין.
- רבי זלמן מוולוז'ין.
לקריאה נוספת
עריכה- תולדותיו בספר תורת כהן גדול.
- שמואל פיינר, מהפכת הנאורות - תנועת ההשכלה היהודית במאה ה-18. ירושלים: מרכז זלמן שזר, ה'תשס"ב.
קישורים חיצוניים
עריכה- רבי רפאל [הכהן] זיסקינד מהמבורג - באתר MyTzadik
- יקותיאל אריה קאמעלהאר, דור דעה בתקופות של תסיסות תנועות ומלחמות ת"ק - ת"ר, פיעטרקוב תרצ"ה, באתר היברובוקס
- ושב הכהן, תולדות רבינו המחבר, באתר היברובוקס
- 'ר' רפאל ב"ר יקותיאל־זיסקינד הכהן', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 96 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1294).
- "רפאל בן יקותיאל זיסקינד הכהן", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
- רפאל בן יקותיאל זיסקינד כץ (1722-1803), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
עריכה- ^ ושב הכהן, תולדות רבינו המחבר, באתר היברובוקס
- ^ mytzadik.com
- ^ בספרים רבים כתוב שנפטר ביום הולדתו כ"ד חשון, אך על מצבתו כתוב שנחלה ביום כ"ד חשון אך נפטר ביום כ"ו חשון
- ^ ברוך אפשטיין, מקור ברוך חלק ב, באתר היברובוקס
- ^ מצפה יקתאל באתר hebrewbooks
- ^ הרב דוד קמנצקי, "הג"ר רפאל הכהן והגר"א", ישורון כא (תשס"ט), עמ' תתמ–תתנו.
- ^ שמירת הלשון שער התבונה, פרק ג'.
- ^ הרב קמנצקי, "הג"ר רפאל הכהן והגר"א", עמ' תתנא.
- ^ ר' יקותיאל אריה קאמעלהאר, ספר דור דעה, בילגוריי: דפוס נ' קרוננברג: ה'תרצ"ג, באתר הספריה הלאומית –ישראל
- ^ ושב הכהן, באתר היברובוקס
- ^ ושב הכהן, באתר היברובוקס
- ^ ושב הכהן, באתר היברובוקס
- ^ "החפץ חיים חייו ופעלו", משה מאיר ישר, תל אביב: נצח, תשי"ח-תשכ"א. כרך א', עמוד רעא. אמנם ככל הנראה היה בן משפחתו ולא צאצא ישיר.
תקופת חייו של הרב רפאל הכהן כ"ץ על ציר הזמן |
---|
|