שמעון כהנר
שמעון כהנר (כונה קָצָ'ה; 29 בדצמבר 1934 – 27 בינואר 2020[1]) היה איש צבא ומנהל ישראלי. היה אלוף-משנה בצה"ל ושימש מנכ"ל אתר גבעת התחמושת ויו"ר העמותה העוסקת בתפעול אתר הזיכרון והנצחת מורשת הקרב שנערך במקום.
![]() | |
שמעון כהנר, 2017 | |
לידה |
29 בדצמבר 1934 רשפון, פלשתינה (א"י) ![]() |
---|---|
פטירה |
27 בינואר 2020 (בגיל 85) נווה איתן, ישראל ![]() |
מדינה |
ישראל ![]() |
כינוי | קצ'ה |
השתייכות |
![]() |
דרגה |
![]() |
תפקידים בשירות | |
פעולות ומבצעים | |
פעולות התגמול![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |
תפקידים אזרחיים | |
| |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/d/da/Reuven_Rivlin_at_an_event_held_in_honor_of_the_publication_of_the_book_%C2%AB67_Jerusalem%2C_War%C2%BB_by_Gideon_Avital-Eppstein%2C_February_2018_%284656%29.jpg/293px-Reuven_Rivlin_at_an_event_held_in_honor_of_the_publication_of_the_book_%C2%AB67_Jerusalem%2C_War%C2%BB_by_Gideon_Avital-Eppstein%2C_February_2018_%284656%29.jpg)
ילדותו
עריכהקצ'ה נולד במושב רשפון והיה בנם הבכור מבין שלושה לבני הזוג אידה ואשר כהנר, עולים ציוניים מהעיר ניז'ין שבאוקראינה. הוא למד בבית הספר החקלאי מקוה ישראל. כבר מילדותו היה חברו הקרוב ובן כיתתו של מאיר הר-ציון, ויחד היו עושים תעלולי אתגר עוד מילדות[2], כשהם שותפים לתפיסה ש"לא מוותרים ויהי מה".
שירותו הצבאי
עריכהלאחר סיום לימודיו התגייס בספטמבר 1952 והחל לשרת בנח"ל. לאחר הטירונות שירת במחלקת הנח"ל בקיבוץ נווה איתן. במהלך קורס מ"כים ב-1953 גויס על ידי חברו מאיר הר-ציון ליחידה 101, שהוקמה על ידי רס"ן אריאל שרון[3]. כהנר השתתף בחלק ניכר מן הפעולות שביצעה היחידה, ובכלל זה במבצע כפפות משי[4]. בהמשך השלים קורס קצינים עבר לצנחנים לגדוד 890, בעת ששרון שימש כמפקדו [5]. ב-1955 השתתף במסגרת שירות המילואים כמפקד מחלקה בפעולה באזור ניצנה, במהלך הקרב נפצע באורח אנוש בבטנו, שהה בשיקום במשך כחצי שנה ונותר נכה. במלחמת ששת הימים שירת במילואים כמפקד פלוגה בחטיבת הצנחנים "חוד החנית", ובמהלך הקרבות לשחרור ירושלים קודם לסגן מפקד גדוד[6]. כהנר שימש כסמג"ד בשירות המילואים ולחם במלחמת ההתשה[7]. במלחמת יום הכיפורים לחם כמפקד גדוד 48 של הצנחנים[8], והוביל אותו במבצע אבירי לב[9] ובקרבות בגזרת אסמאעיליה[10]. בהמשך פיקד על חטיבה 172 בתקופת מלחמת לבנון הראשונה[11] ובשירות המילואים שירת כסגן מפקד אוגדה[12].
פועלו כחקלאי
עריכהבמקביל לשירותו הצבאי, קצ'ה הקדיש את עצמו לחקלאות ועבד במשך שנים רבות בגידול הבקר של קיבוץ נווה איתן. גם בנושא זה הושפע מחברו מאיר הר-ציון, שדגל בתפיסה ש"אין עתיד ללא חקלאות בידיים עבריות"[2]. הוא הקים את חוות הבקר של הקיבוץ באזור יהודיה ברמת הגולן והמקום כונה החווה של קצ'ה[13][14]. ובהמשך גם נעשה בעלים של חוות בקר בגלבוע, שנוהלה על ידו ועל ידי בני משפחתו.
תפקידים אזרחיים נוספים
עריכהבתפקידיו הנוספים להיותו חקלאי ואיש צבא, קצ'ה היה מזכיר ארגון מגדלי בקר לבשר[15], מרכז הקליטה ביישובי עמק בית שאן בעת גל העלייה הגדול בתחילת שנות ה-90, ומנכ"ל אתר גבעת התחמושת. שימש בהתנדבות כיו"ר אתר ועמותת גבעת התחמושת והיה חבר במועצה הלאומית למען הגולן ובקעת הירדן.
חייו האישיים
עריכהקצ'ה היה חבר קיבוץ נווה איתן, והיה גם למזכירו.
נפטר ב-27 בינואר 2020 ונקבר בקיבוצו. הותיר אחריו אישה, רותי, ארבעה ילדים ושבעה נכדים.
לקריאה נוספת
עריכה- שמעון כהנר, קצ'ה: להיות אחד מרבים, אוטוביוגרפיה, הוצאת ידיעות ספרים, 2019
קישורים חיצוניים
עריכה- מנחם תלמי, קאצ'ה בגולן, מעריב, 26 בספטמבר 1973
- חיפוש שמעון כהנר בעיתונות יהודית היסטורית
- מידע על שמעון כהנר בקטלוג הספרייה הלאומית
- טל חסין, מלחמות הבוקרים, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2004
- יצחק ון לואן, "אני מתכוון לחיות עד גיל 101", באתר דתילי, 5 ביוני 2007
- אייל לוי, "לפני שהקמנו את ה-101 הצבא היה על הפנים", באתר nrg, 20 במרץ 2014
- איתי אילנאי, "החיילים של היום יותר טובים מפעם,אבל המנהיגים חארות", באתר ynet, 12 באוקטובר 2019
- כתרי מעוז , הצוואה של קצ'ה: לדחוף את העגלה ולעולם לא לעצור, באתר ערוץ 7, 28 בינואר 2020
- שמעון כהנר "קצ'ה" הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 28 בינואר 2020
- תמונות נדירות של שמעון כהנר (קצ'ה) משירותו הצבאי, באתר ערוץ 7, 28 בינואר 2020
- הגדוד של קאצ'ה במלחמת יום הכיפורים, סרט בערוץ YouTube של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון
- נתי גבאי, אלבום התמונות הנפלא של שמעון כהנר (קצ'ה) ז"ל, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 28.01.2020
- שמעון כהנר (1934-2020), (ק'צה), דף שער בספרייה הלאומית
- שמעון כהנר באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, אפריל 2024
- מכתביו
- אריק, מחכים שתחזור אלינו, באתר ynet, 5 בינואר 2006
- פרידה מהלוחם היהודי הגדול ביותר מאז בר-כוכבא, באתר וואלה, 14 במרץ 2014
הערות שוליים
עריכה- ^ אלי אשכנזי, שמעון כהנר "קצ'ה", מלוחמי יחידה 101 הנודעים, מת בגיל 85, באתר וואלה, 28 בינואר 2020
- ^ 1 2 בית ספר שדה כפר עציון (2014-05-25), כנס לזכר מאיר הר ציון -שמעון כהנר קצ'ה, נבדק ב-2024-07-13
- ^ אפרים גנור, מאיר הר-ציון, מגדולי לוחמי צה"ל: "להגיד שלא פחדנו זה לא אמיתי", סופהשבוע, 22.03.2014.
- ^ מאיר הר-ציון, פרקי יומן בעריכת נעמי פרנקל, הוצאת א. לוין אפשטיין, תל אביב, 1968, עמודים 169-173.
- ^ מרדכי גור, "פלוגה ד'", הוצאת משרד הביטחון, 1977, עמוד 174.
- ^ אלישיב שמשי, "איפה אני נמצא, לעזאזל?", הוצאת מערכות - משרד הביטחון, 2001, עמוד 73.
- ^ חדשות nana10, מגזין "שישי" 14.02.14, באתר nana10, 14 בפברואר 2014.
- ^ אילן כפיר, "האנציקלופדיה לצבא וביטחון – 'צה"ל בחילו'", הוצאת רביבים (מהדורת מעריב), 1982, כרך רביעי-"צנחנים", עמ' 183.
- ^ אייל לוי, "לפני שהקמנו את ה-101 הצבא היה על הפנים", באתר nrg, 20 במרץ 2014.
- ^ יהונתן גפן, "חומר טוב, הוצאת דביר, 2002, עמודים 238-239.
- ^ יצחק ון לואן, "אני מתכוון לחיות עד גיל 101", באתר דתילי, 5 ביוני 2007.
- ^ מערכת אתר צה"ל, "מורשתו תמשיך להדהד ולהשפיע על לוחמי צה"ל גם בדורות הבאים", באתר צה"ל, 4 בפברואר 2020.
- ^ אלי שילר ומשה ענבר, אריאל : כתב עת לידיעת ארץ ישראל - רמת הגולן, ירושלים: הוצאת ספרים אריאל, 1987, עמ' 188
- ^ בשנת 2000 מכר הקיבוץ את החווה לגורם פרטי
- ^ יעקב בר-און, “קצ'ה", לוחם ב־101 המיתולוגית: "אלאור אזריה? פאשיסט", באתר מעריב אונליין, 4 באוגוסט 2017