בריטניקה לנוער
בריטניקה לנוער היא אנציקלופדיה לנוער שיצאה לאור בישראל החל משנת 1977, והתבססה על האנציקלופדיה Children's Britannica, שהחלה לצאת לאור בשנת 1960 על ידי הסניף הלונדוני של אנציקלופדיה בריטניקה.
מידע כללי | |
---|---|
שפת המקור |
עברית ![]() |
סוגה |
אנציקלופדיה ![]() |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/34/Children%27s_Britannica.jpg/250px-Children%27s_Britannica.jpg)
עורכה של Children's Britannica היה ג'ון ארמיטאג', ומרבית כותביה היו בריטים. יועצים לעריכה היו המנהל, הצוות והתלמידים של בית הספר היסודי על שם ויליאם אוסטין בלוטון, בדפורדשייר.
ב-1975 יזם נחמן אוריאלי, מנכ"ל הוצאת עם עובד, את הדפסת האנציקלופדיה בעברית.[1] "בריטניקה לנוער" יצאה לאור ב-15 כרכים על ידי חברת "אנציקלופדיות לנוער בע"מ", ותוארה על ידה כ"אנציקלופדיה בינלאומית לישראל". להבדיל ממתחרותיה (מכלל - אנציקלופדיה לנוער, יבנה - האנציקלופדיה לנוער ואנציקלופדיה אביב), שהופיעו בניקוד מלא, "בריטניקה לנוער" הופיעה ללא ניקוד (שמות הערכים נוקדו, ולעיתים נוקדו מילים מסוימות בגוף הערכים). אף שהתבססה על Children's Britannica, ערכים רבים בה, בפרט בנושאי ישראל ויהדות נכתבו במיוחד למהדורה העברית. "נוסף לכך, ניתן בערכים מסוימים פירוש ועיבוד מקורי בידי 'אנציקלופדיות לנוער בע"מ' במקום תרגום גרידא של המקור"[2].
ערכי "בריטניקה לנוער" כללו גם תצלומים רבים, בצבע ובשחור לבן, תרשימים ומפות.
לשם הכנת המהדורה העברית הוקמה מערכת שבראשה עמד פרופ' שניאור ליפסון ממכון ויצמן למדע, וחבריה היו פרופ' יוסף גורני, הרב שמואל אבידור הכהן, הרב ח"כ מנחם הכהן, ד"ר כרמי יוגב, מנהל גימנסיה הרצליה, אל"ם (מיל.) גרשון ריבלין, פרופ' רינה שפירא ופרופ' נתן שרון. העורך הכללי היה דוד שחם. כן פעל צוות של עורכים ויועצים מדעיים, ובהם נחמיה בן אברהם - ספורט, פרופ' יהואש הירשברג - מוזיקה, ד"ר מאיר פעיל - צבא ופרופ' דרור שדה - אסטרונומיה.
העיתונאי זאב גלילי השווה בין "בריטניקה לנוער" לבין "מכלל", והתאכזב לגלות שב"בריטניקה לנוער" אין ערך על מסכת אבות. הוא הוסיף וציין כי: ”המשכתי ובדקתי מה יש ומה אין בבריטניקה לעומת ה"מכלל". וזה מה שמצאתי בכמה עמודים של "מכלל", ערכים שאין בבריטניקה: אביגיל (אשת נבל הכרמלי), אבישי, אביתר, אבן ג'נאח, אבן סינה, אברהם אבינו ותקצר היריעה מלפרט. בעיקר ניכר יתרונה של "מכלל" בנושאי ארץ ישראל, תנ"ך, הלכה, תולדות עם ישראל... ההגינות מחייבת לציין כי בבריטניקה יש ערכים שאין ב"מכלל", החל ב"אבולוציה" וכלה ב"אינפלציה.”[3].
בשנת 1993 יצא לאור כרך "עדכונים והשלמות", שהעורך הראשי שלו הוא עמנואל לוטם.
הבריטניקה החדשה לנוער
עריכהבשנת 1996 יצאה לאור מהדורה חדשה, ב-17 כרכים, שנקראה הבריטניקה החדשה לנוער, ובכותרת המשנה: "אנציקלופדיה עברית-בינלאומית". המו"ל, "אנציקלופדיות לנוער בע"מ", תואר כחברה מיסודם של החברה להשקעות של בנק הפועלים בע"מ, ידיעות אחרונות - ספרי חמד וכתר הוצאה לאור בע"מ. העורך האחראי הוא יון פדר והעורך הכללי - ד"ר מירון בנבנישתי. גם מהדורה זו לוותה בעורכי מדורים ויועצים מדעיים, ובהם אליק מישורי (אמנות פלסטית), ד"ר יחיעם ויץ (היסטוריה, מדינת ישראל והציונות), פרופ' יהואש הירשברג (מוזיקה), פרופ' יעקב נאמן (משפטים), מנחם גרנית (מוזיקה פופולרית ישראלית ובינלאומית) וד"ר עמנואל לוטם (מתמטיקה, פיזיקה ואסטרונומיה, טכנולוגיה, כימיה וביוכימיה).
|
דפי הפתיחה של "הבריטניקה החדשה לנוער" מעידים על הזיקה בינה ובין קודמתה, "בריטניקה לנוער":
- הבריטניקה החדשה לנוער מתבססת על האנציקלופדיה הישראלית לצעירים בריטניקה לנוער. היא הותאמה לקורא הישראלי ולתוכנית הלימודים הישראלית. נוספו לה מספר ניכר של ערכים, הקשורים במדינת ישראל ובארץ ישראל, ביהדות ובציונות, בטבע הארץ ובנופיה. כמו כן נכללו בה ערכים כלליים הנמצאים בתחום התעניינותו של הצעיר הישראלי. הדוגמאות שהובאו בכל ערך הותאמו למציאות הישראלית. ... האנציקלופדיה הנוכחית, הבריטניקה החדשה לנוער, היא ברובה אנציקלופדיה חדשה לגמרי, שכל ערכיה עודכנו, הורחבו, תוקנו והושלמו, ורבים מהם חדשים לחלוטין.
מהדורה מוקלטת של האנציקלופדיה (40 תקליטורים בפורמט MP3) הופקה על ידי הספרייה המרכזית לעיוורים כבדי ראייה ומוגבלים[4].
הערות שוליים
עריכה- ^ "עם עובד" תוציא בעברית את אנציקלופדיה בריטניקה לנוער, דבר, 12 בפברואר 1975
- ^ מתוך דפי השער של המהדורה העברית הראשונה
- ^ זאב גלילי, בין בריטניקה לנוער לאנציקלופדיה מכלל, באתר "היגיון בשיגעון"
- ^ תנ"ך ואנציקלופדיות באתר הספרייה המרכזית לעיוורים כבדי ראייה ומוגבלים.