גיא בן הינום
גֵּיא בֶן הִנֹּם (או גיא בן הנום) הוא שמו של גיא בירושלים הנזכר רבות במקרא, וכיום מזוהה כעמק הנמצא מדרום לעיר העתיקה ועיר דוד ומקיף את הר ציון. הוא מתחבר במזרח אל נחל קדרון. מתחם ממילא מהווה את קצהו השני. מקום זה הוא מקור השם גיהנום שניתן למקום שאליו, על פי האמונה, יגיעו החוטאים לאחר המוות.
![]() | |
גיא בן הינום, חומות העיר העתיקה ומגדל דוד. מתחת למגדל דוד בריכת הסולטאן ודרך חברון החוצה את הגיא. | |
מידע כללי | |
---|---|
סוג |
עמק, בית קברות יהודי ![]() |
מיקום | |
מיקום |
ירושלים ![]() |
קואורדינטות | 31°46′09″N 35°13′41″E / 31.76916667°N 35.22805556°E |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/6/61/First_view_of_Jerusalem_from_the_south._between_1898_and_1907._matpc.06533.jpg/250px-First_view_of_Jerusalem_from_the_south._between_1898_and_1907._matpc.06533.jpg)
הגיא במקרא
עריכההגיא מוזכר לראשונה בספר יהושע בחלק מתיאור גבולות נחלות השבטים בעת חלוקתן. נראה כי הגיא שימש כנקודת מוצא חשובה, שכן הוא מופיע רבות בתיאורים אלה: ”וְעָלָה הַגְּבוּל גֵּי בֶן הִנֹּם אֶל כֶּתֶף הַיְבוּסִי מִנֶּגֶב הִיא יְרוּשָׁלִָם” (יהושע ט"ו, ח); ”וְיָרַד הַגְּבוּל אֶל קְצֵה הָהָר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי גֵּי בֶן הִנֹּם אֲשֶׁר בְּעֵמֶק רְפָאִים צָפוֹנָה וְיָרַד גֵּי הִנֹּם אֶל כֶּתֶף הַיְבוּסִי נֶגְבָּה וְיָרַד עֵין רֹגֵל” (שם, י"ח, טז) וכדומה. גם בתיאור חלוקת הנחלות בימי נחמיה מופיע הגיא כסימן גבול: ”זָנֹחַ עֲדֻלָּם וְחַצְרֵיהֶם לָכִישׁ וּשְׂדֹתֶיהָ עֲזֵקָה וּבְנֹתֶיהָ וַיַּחֲנוּ מִבְּאֵר שֶׁבַע עַד גֵּיא הִנֹּם” (נחמיה י"א, ל).
פרסומו המפוקפק של הגיא היה עקב היותו מקום עבודת המולך – פולחן עבודה זרה שהתקיים בזמנו של הנביא ירמיה. המקום היה קרוב יחסית לעיר ירושלים של אותם ימים, במרחק קצר מאוד מהחומה המערבית. החוקרים סבורים שגיא בן הנם הוא הגיא שעובר כיום ממערב לעיר העתיקה ומדרום להר ציון, ויוצא לנחל קדרון. משערים שבמות התופת (הבמות עליהן היו מקריבים את הבנים בעבודת המולך) היו במזרחו של החלק הדרומי של גיא בן הנם, ליד שער החרסית. השם בן הנם אינו מפורש די צרכו, אך יש המשערים שהמקום הוא על שמו של אדם שהיו לו קרקעות באותו הגיא.
הנביא ירמיה, בנבאו על חורבן בית המקדש הראשון, מנבא כי למקום יקראו גיא ההריגה, לומר כי כל כך הרבה יהיו המתים בחורבן, עד שימלאו את גיא בן הנם במתים, אשר יהיו ”לְמַאֲכָל לְעוֹף הַשָּׁמַיִם וּלְבֶהֱמַת הָאָרֶץ”.
הגיא כיום
עריכההגיא המזוהה כיום כגיא בן הינום היווה חלק משטח ההפקר שחצץ בין ירושלים המזרחית והמערבית בשנים 1948–1967. בתקופת מלחמת העצמאות הופעל רכבל צבאי מעל הגיא, שקישר בין הר ציון לשכונת שמעא. הרכבל שימש להובלת אספקה ולפינוי פצועים, והופעל רק בשעות הלילה. הרכבל נשמר במצב כשיר בכל תקופת הקו העירוני. ב-1972 הוחלט להקים במקום את מוזיאון הרכבל שינציח את פעילותו במקום.
בסוף המאה ה-19 הוקמו בעמק שתי שכונות: שמאעה במרכזו, למרגלות הר ציון, וג'ורת אל-ענב, בצפון-מערבו במקום בו נמצא היום מתחם חוצות היוצר. ג'ורת אל-ענב ננטש ב-1948 בגלל הסמיכות לגבול ושמאעה פונה בסוף שנות ה-60 במסגרת פינוי משכנות עוני.
בשנת 1987 הלך פיליפ פטי במסגרת אירועי הפתיחה של פסטיבל ישראל ה-20 בהליכה על חבל דק בגובה 150 מ' מעל לגיא בן הינום.[1]
בגיא ממוקמים בריכת הסולטאן, שהוסבה לתיאטרון פתוח למופעים רבי משתתפים, הסינמטק של ירושלים והמרכז העירוני למוזיקה ע"ש אלפרט. דרך חברון, הדרך המובילה משער יפו דרך דרום העיר לעבר בית לחם וחברון, מתחיל בצידו המזרחי של הגיא, חוצה אותו בגשר, וממשיך בצידו המערבי. חלקו הצפון-מערבי של הגיא מהווה פארק מטופח. גשר תלוי[2] שנמתח לאורך של 202 מטרים, מחבר בין מורדות גיא בן הינום להר ציון.
במערב הגיא, ישנו מצוק המשמש גם כאתר טיפוס צוקים והוא אתר הטיפוס הראשון בארץ. במשך שבע שנים היה האתר אסור לטיפוס ובחודש אפריל 2014 הותר שוב לטיפוס.
נחל גיא בן הינום
עריכהבתוך גיא בן הינום עובר נחל בעל אותו השם שהוא אחד מיובליו של נחל קדרון הנמצא ממזרח.
מבנים ושטחים ציבוריים בגיא בן הינום
עריכה-
מנזר חקל דמא
-
קברים עתיקים בגיא בן הינום
ראו גם
עריכהלקריאה נוספת
עריכה- י' ביבר, גיא בן הינום ונחל קידרון, יד בן צבי, ירושלים 1991
קישורים חיצוניים
עריכה- רון פלד, גיא בן הינום: אם יש גן עדן בגיהנום, באתר ynet, 8 בפברואר 2007
- גיא בן הינום, באתר רשות העתיקות
- אבי משיח, תמר נתיב, יובל אברהם ויעקב שפר, חקל דמא – פעולת שימור של מבנה קבורה מהתקופה הצלבנית, אתר רשות העתיקות – מינהל שימור, 2012
- טיפוס בגיא בן הינום – מאנציקלופדיית הטיפוס
- גיא בן הינום (ירושלים, ישראל), דף שער בספרייה הלאומית
- לא לפחד כלל: הגשר התלוי הארוך בישראל נחנך הבוקר, באתר מאקו, 30 ביולי 2023
הערות שוליים
עריכה- ^ חדשות | עמוד 5 | 19 מאי 1987 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
- ^ גלעד כרמלי, לאורך 202 מטר מעל ל"גיהינום": הגשר התלוי הגדול בארץ נחנך בירושלים, באתר ynet, 30 ביולי 2023