גשר הזיו
גֶּשֶׁר הַזִּיו הוא קיבוץ מתחדש, בגליל המערבי, צפונית לעיר נהריה. זהו היישוב היהודי הגדול ביותר במועצה אזורית מטה אשר.
![]() | |
מדינה | ![]() |
מחוז | הצפון |
מועצה אזורית | מטה אשר |
גובה ממוצע[1] | 20 מטר |
תאריך ייסוד | 1949 |
תנועה מיישבת | התנועה הקיבוצית |
סוג יישוב | קיבוץ |
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022[1] | |
- אוכלוסייה | 1,631 תושבים |
- שינוי בגודל האוכלוסייה | 2.4% בשנה |
![]() באדום - גשר הזיו בירוק - מיקום בניין המועצה | |
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021[2] |
7 מתוך 10 |
http://www.gesher-haziv.org.il |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/he/thumb/6/65/GESHERHAZIV1.jpg/250px-GESHERHAZIV1.jpg)
היישוב מוגדר כ"אגודה שיתופית להתיישבות כפרית" ומנוהל על ידי אגודה מוניציפלית.
היסטוריה
עריכההקיבוץ הוקם ב-27 בינואר 1949 על ידי חלק ממפוני קיבוץ בית הערבה, אשר מצפון לים המלח, שתמכו אז רעיונית בתנועת "איחוד הקבוצות והקיבוצים", אשר הייתה מקושרת באותה תקופה למפא"י. אלו נטשו אז את מושבם בעקבות מלחמת העצמאות ולצורך הקמת קיבוץ, חברו לאנשי תנועת הבונים, אשר הגיעו מאמריקה הצפונית.
הקיבוץ הוקם על גבי בסיס נטוש של הצבא הבריטי, אשר שימש כוחות של הבריגדה הניו־זילנדית במלחמת העולם השנייה, ועל אדמות הכפר הערבי המרוקן א-זיב.[3] שמו של היישוב ניתן לו לזכרם של ארבעה־עשר לוחמי הפלמ"ח שנפלו בפעולת פיצוץ גשר א-זיב בליל הגשרים בשנת 1946. שם היישוב שואב את השראתו מ-יזכור עם ישראל - ההספד שחיבר ברל כצנלסון לנופלים במאורעות תל-חי שבו מתאבלים על "זיו עלומיהם" של הלוחמים[4]. השם נבחר כך שיזכיר גם את אכזיב הקדומה, עיר על חוף הים בנחלת שבט אשר. על פי המשנה נמצאת כזיב בגבולה הצפוני של ארץ ישראל. שמה נשתמר בשמו של הכפר הערבי שננטש "אֶ-זִיב".[5]
עד לסוף שנות ה-90, היישוב תיפקד בצורה המסורתית של קיבוץ שיתופי. פעלו בו ענפי משק, חדר־אוכל, בתי ילדים וכו'. בשנת 1998 התבצעה ביישוב הפרטה. מאז ההפרטה פועל הקיבוץ על פי מודל כלכלי של "רשת ביטחון" ומשכורות אישיות לחבריו. בעזרת שינוי זה התגבר גשר הזיו על חובותיו לבנקים. בשנות האלפיים בנוי היישוב מאגודה חקלאית המאגדת את מה שהיה שייך ל"קיבוץ הישן" (חבריו ונכסיו), ואגודה מוניצפאלית, הכוללת את כלל תושבי היישוב. הנהלת האגודה המוניציפלית מנהלת את חיי היום יום של הקהילה ומהווה גם הוועד המקומי של היישוב.
בשנת 2004 הוחל אכלוס של 200 בתים חדשים שנוספו ליישוב כשכונה חדשה. כמו כן, עוד כ־30 משפחות של "בנים חוזרים" רכשו בתים קיימים או בנו בתים חדשים ונקלטו כחברי האגודה החקלאית ולקהילה בכלל. העברת זכויות בשטחים שהיו בעבר של הקיבוץ לטובת בתים צמודי קרקע לתושבי האגודה הייתה חלק עיקרי בתהליך ההבראה הכלכלית של היישוב.
מוסדות חינוך וקהילה
עריכהביישוב ישנם בתי-תינוקות, גני ילדים, בית ספר יסודי ("חופי הגליל"), ובית ספר על-יסודי ("סולם-צור"), בו לומדים תלמידים מקיבוצים ומהיישובים בסביבה. המקום מהווה מרכז תרבותי אזורי: יש בו מתנ"ס אזורי של המועצה, מתקיים בו מִשׂחֶה "אכזיב" השנתי ובפאב המקומי נערכות הופעות מוזיקה מגוונות בסגנונות שונים. בעבר נערכו במקום מדי שנה מרוץ "אורן" לזכרו של בן הקיבוץ אורן הדרי שנפל במלחמת יום הכיפורים וטורניר טניס מסורתי "זוגות בסוכות" שהיה מיועד לתושבי היישוב ונוסד והופעל על ידי "העורף" (שמה של חברת הנעורים באותן שנים).
קישורים חיצוניים
עריכה- גשר הזיו באתר הרשות לפיתוח הגליל
- גשר הזיו - אתר היישוב
- מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית על מבנים בקיבוץ, בבלוג "חלון אחורי", 2 בינואר 2015
- אבשלום קור, באופן מילולי במלחמה: שני קיבוצים ושני מושבים - סיפורי גבורה בשרשרת, גלי צה"ל, 3.7.2024
- גשר הזיו, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור
- גשר הזיו (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יוני 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022.
- ^ הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
- ^ עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, עמוד 37
- ^ יהודה זיו, על דעת המקום: הלילה בו רעדה הארץ ונֶעְתְּמוּ שָׁמַיִם, באתר עונג שבת (עונ"ש), 27.06.2014
- ^ עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, ידיעות אחרונות ספרי חמד,2001, עמ' 36