דוד אבישר
דוד אבישר (19 באוקטובר 1887, א' בחשון תרמ"ח - 12 בספטמבר 1963, כ"ב באלול תשכ"ג) היה איש חינוך, עיתונאי, משורר וסופר יליד חברון.
![]() | |
לידה |
19 באוקטובר 1887 חֶבְרוֹן, האימפריה העות'מאנית ![]() |
---|---|
פטירה |
12 בספטמבר 1963 (בגיל 75) ![]() |
מדינה |
ישראל ![]() |
מקום קבורה |
הר המנוחות ![]() |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Dov_Kimhi%2C_David_Avisar%2C_Yehuda_Burla%2C_Josef_Joel_Rivlin%2C_Aviezer_Yellin_%26_Moshe_Carmon_in_Jerusalem%2C_1922.jpg/250px-Dov_Kimhi%2C_David_Avisar%2C_Yehuda_Burla%2C_Josef_Joel_Rivlin%2C_Aviezer_Yellin_%26_Moshe_Carmon_in_Jerusalem%2C_1922.jpg)
קורות חיים
עריכהדוד אבישר נולד בחברון בשנת 1887, בן למשפחת אבישר (אגא-בבא) שעלתה לארץ ישראל מעיראק באמצע המאה ה-19 והתיישבה בחברון. אביו מאיר אבישר[1] היה מלמד, חזן וגבאי בבית כנסת של ר' אליהו מני בחברון.
את ראשית חינוכו קיבל מאביו וממורים פרטיים. למד גם את השפה הערבית בחוגים שהפעילה חברת "למען ציון". בגיל 13 החל ללמוד בישיבתו של רבי חיים חזקיהו מדיני בחברון. למד בישיבה כארבע שנים, עד פטירתו של הרב, ואז עבר להתגורר בירושלים, שם קיבל הכשרה כמורה בבית המדרש למורים של חברת עזרה. בירושלים אבישר החל להיות פעיל בחוגים עבריים והקים ביחד עם חבריו אגודה בשם "מוריה" שפעלה להפצה וללימוד העברית. ביחד עם אישים כגון יהודה בורלא הוא נאבק בבתי הספר של המיסיון הנוצרי ופעל כדי להשיב תלמידים יהודים למוסדות חינוך יהודיים.
בשנת 1911 מונה למורה בתלמוד תורה בחברון. שנה לאחר מכן החל לעבוד בבית הספר "תחכמוני" בירושלים. בשנת 1913 ייסד תלמוד תורה ספרדי בתוך כותלי העיר העתיקה של ירושלים. במהלך מלחמת השפות שהתנהלה בתקופה זאת ביישוב היהודי הוא לקח צד ברור לטובת העברית. בשנת 1918 נמנה עם מייסדי הסתדרות חלוצי המזרח (שהפכה מאוחר יותר לתנועת ספרדים ועדות מזרח) למען מטרות לאומיות כגון יצירת אחדות בין הקבוצות השונות של היישוב היהודי והנחלת השפה העברית כשפת לאומית.
במהלך מלחמת העולם הראשונה גורש מארץ ישראל לטורקיה על ידי השלטונות העות'מאנים, אך הצליח לחזור אליה עוד במהלך המלחמה. הוא התיישב בגליל ולימד תורה ועברית.
בשנת 1921 נתמנה למדריך קורס המורים של כל ישראל חברים בירושלים. בשנת תרפ"ד (1923-4) יצא לשליחות מטעם קק"ל ביוון ומצרים, לשם גיוס תרומות מהקהילות היהודיות למען היישוב היהודי בארץ ישראל. הוא היה מוכר בתור מרצה כישרוני ונהג לערוך הרצאות גם בירושלים על נושאים היסטוריים או תרבותיים, בהן נכחו אלפי משתתפים לאורך השנים. משנת 1925 לימד בבית הספר העירוני לבנים בירושלים, והתגורר בשכונת זיכרון משה בעיר.
כאיש ציבור אבישר היה פעיל במוסדות רבים, וכיהן שנים רבות כחבר הוועד הלאומי ואספת הנבחרים. בפברואר 1932 נבחר לוועד הקהילה של ירושלים מטעם מפא"י.[2] הוא היה חבר גם בוועד העדה הספרדית, ולאחר קום מדינת ישראל הוא שימש כיו"ר ענף הסתדרות המורים בירושלים. הוא היה ציר בארבעה קונגרסים ציוניים (13, 17, 18 ו-19). תמך בציונות סוציאליסטית והיה פעיל במוסדות המפלגתיים של פועלי ציון, אחדות העבודה ומפא"י, וכן פעל כדי לקרב אליהם את הספרדים ביישוב היהודי. היה פעיל גם בהגנה.
הוא המשיך לעבוד במשרות חינוך והוראה ולעסוק בפעילות ציבורית עד פטירתו בירושלים, בשנת 1963. הוא נקבר בהר המנוחות.[3]
רעייתו, המחנכת מנוחה רדובילצקי-אבישר, נפטרה בשנת 1942 בלידת בנם יחידם.
יצירתו וכתביו
עריכהלאורך שנותיו דוד אבישר חיבר שירה, ספרות ואף מחזאות. בין היתר התאים אבישר את השיר הנודע "יפים הלילות בכנען" של יצחק קצנלסון למנגינתו.[4] רבים מכתביו פורסמו בעיתונות העברית והלדינו. הוא נהג לכתוב רבות גם על סוגיות הקשורות בחינוך ועל ענייני השעה. תחום עניין עיקרי של כתביו הם מסורתיהם וחייהם של יהדות ספרד והמזרח. לאחר חורבן קהילת יהודי חברון במאורעות תרפ"ט הוא כתב מאמרים רבים להנצחתה, במיוחד בשבועון "אחדות". הוא נפטר בעודו עובד על ספר המקבץ מאמרים לזכר קהילת יהודי חברון, ואת המשימה השלים אחיינו עודד אבישר שהשלים ופרסם את הספר.
לקריאה נוספת
עריכה- 'אבישר דוד', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 19–20. (הספר בקטלוג ULI)
- עודד אבישר (עורך), ספר חברון: עיר האבות ויישובה בראי הדורות, ירושלים: כתר, תש"ל 1970.
- קרן דותן, צורה עושה צורה: סופרים מזרחים בספרות העברית בארץ ישראל במפנה המאה ה-20, הוצאת משגב ירושלים ופרדס, 2022.
- Moshe Behar and Zvi Ben-Dor Benite, Modern Middle Eastern Jewish Thought, UPNE, 2013, pp. 114-119.
ממאמריו
עריכה- דוד אבישר, אגדות החרבן, דואר היום, 13 באוגוסט 1924.
- דוד אבישר, אל התמימים בעם!, דואר היום, 14 בפברואר 1929.
- דוד אבישר, זכרונות מימי המלחמה לעברית, הד-המזרח, 28 בינואר 1944.
- דוד אבישר, חברון..., הד-המזרח, 8 ביוני 1943.
- דוד אבישר, הגאון- קווים אחדים לדמותו הרוחנית של ר' חיים חזקיה מדיני בתוך "ספר חמדת ישראל", ירושלים, תש"ו, עמ' 220–232.
קישורים חיצוניים
עריכה- דוד תדהר (עורך), "דוד אבישר", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 577
- על דוד אבישר מאת א"ח אלחנני, באתר Hebron.
- האזנה לשירי דוד אבישר, באתר זמרשת
- מ. ניסני, דוד אבישר (ליובלו), דבר, 15 ביולי 1938.
- דוד אבישר, בקטלוג הארכיון הציוני המרכזי בירושלים
- דוד אבישר, באתר זמרשת
הערות שוליים
עריכה- ^ דוד תדהר (עורך), "מאיר אבישר (אגא-בבא)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 165.
- ^ תוצאות הבחירות לועד הקהלה, דואר היום, 3 בפברואר 1932
- ^ דוד אבישר באתר GRAVEZ
- ^ על פי הערך "יפים הלילות בכנען" באתר זמרשת.