הפקולטה לכימיה (הטכניון)
הפקולטה לכימיה על שם שוליך של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1954, והיא עוסקת בהכשרה של מדענים בתחום הכימיה. דקאנית הפקולטה היא פרופ' אפרת ליפשיץ. פרופ' הפקולטה יצחק אפלויג כיהן כנשיא הטכניון בשנים 2001 עד 2009.
![]() | |
פקולטה | |
---|---|
תקופת הפעילות |
1954–הווה (כ־70 שנה) ![]() |
מייסדים |
דוד גינצבורג ![]() |
תלמידים | |
100 ![]() | |
מיקום | |
מדינה |
![]() |
קואורדינטות | 32°46′39″N 35°01′33″E / 32.777611111111°N 35.025861111111°E |
chemistry | |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/5/54/Flickr_-_Technion_-_Israel_Istitute_of_Technology_-_IMG_0969.jpg/250px-Flickr_-_Technion_-_Israel_Istitute_of_Technology_-_IMG_0969.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Flickr_-_Technion_-_Israel_Istitute_of_Technology_-_IMG_0971.jpg/250px-Flickr_-_Technion_-_Israel_Istitute_of_Technology_-_IMG_0971.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/8/81/Flickr_-_Technion_-_Israel_Istitute_of_Technology_-_IMG_0974.jpg/250px-Flickr_-_Technion_-_Israel_Istitute_of_Technology_-_IMG_0974.jpg)
היסטוריה
עריכהבשנת 1954 הוטלה על פרופ' דוד גינצבורג המשימה לפתח את המחלקה לכימיה בטכניון שכללה מספר חוקרים בתחומי הכימיה האנליטית והפיזיקלית. לאחר תקופה של פיתוח וביסוס, קיבלו מחלקות המדע הבסיסי בטכניון, שכללו את מחלקות הכימיה, הפיזיקה והמתמטיקה, מעמד של פקולטות. בשנת 1959 התמזגה הפקולטה לכימיה תעשייתית עם הפקולטה לכימיה. הפקולטות הופרדו שוב בשנת 1962, כל סגל הפקולטה לכימיה תעשייתית (פרט לאחד) נשאר בפקולטה לכימיה. בשנת 1964 המחלקה לכימיה עברה לקומפלקס הבניינים על שם ברנשטיין, קנדה וקומפטון, בו היא שוכנת עד היום.
בשנת 2006 תרם איש העסקים סימור שוליך 20 מיליון דולרים לפקולטה לכימיה. זו אחת התרומות הגדולות שקיבל הטכניון מאז היווסדו. בעקבות תרומה זו שונה שם הפקולטה לפקולטה לכימיה ע"ש שוליך.[1]
הפקולטה כיום
עריכהכיום בפקולטה 29 חברי סגל, ושמונה חברי סגל בגמלאות. מעל 380 תלמידים לומדים בפקולטה לתארים ראשונים ומעל 150 לתארים גבוהים, כשליש מתוכם לתואר דוקטור. חברים מסגל הפקולטה עומדים בראש המכונים למחקר מים, אנרגיה, ננוטכנולוגיה וכן מכהנים כסגני המשנה הבכיר לנשיא.
מסלולי לימוד
עריכה- בוגר בכימיה - תוכנית בסיסית תלת שנתית בכימיה. תוכנית הלימודים מספקת רקע בכל ענפי הכימיה, וכן בתחומים משלימים כמו פיזיקה, מתמטיקה וביולוגיה. התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה.
- בוגר בביוכימיה מולקולארית - תוכנית משותפת עם הפקולטה לביולוגיה, תוכנית תלת שנתית המספקת רגע בענפי הכימיה וביולוגיה. התוכנית מעניקה תואר ראשון בביוכימיה מולקולארית
- מסלול משולב כימיה והנדסת חומרים - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת חומרים, התוכנית אורכת כארבע וחצי שנים. לימוד מעמיק של מקצועות היסוד (מתמטיקה, פיזיקה, כימיה ומחשבים). וכן, התמחות באחד מהתחומים הבאים: חומרים אלקטרוניים, פולימרים, מטלורגיה וחומרים קרמיים. התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה ותואר ראשון בהנדסת חומרים: "בוגר למדעים בכימיה" (B.A) ו"מוסמך למדעים בהנדסת חומרים" (B.Sc.)
- מסלול משולב כימיה והנדסה כימית - מסלול לימודים משולב עם הפקולטה להנדסה כימית, התוכנית אורכת כארבע שנים. תוכנית זאת נועדה להכשיר כימאים בעלי הבנה מעמיקה בהנדסה כימית.
- מסלול משולב כימיה והנדסת מזון וביוטכנולוגיה - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון. התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה ותואר ראשון בהנדסת מזון וביוטכנולוגיה
- מסלול משולב כימיה ופיזיקה - תוכנית משותפת עם הפקולטה לפיזיקה, מסלול לימודים משולב של כימיה ופיזיקה, התוכנית אורכת כארבע שנים. התוכנית מכשירה את הסטודנטים כחוקרים עבור התעשייה המיקרואלקטרונית והאלקטרואופטית.
- בוגר בכימיה ותעודת הוראה - בשיתוף עם המחלקה להוראת הטכנולוגיה והמדעים. לימודים באחת משבע מגמות ההתמחות: הוראת מתמטיקה, הוראת פיזיקה, הוראת כימיה, הוראת ביולוגיה, הוראת מדעי המחשב, הוראת טכנולוגיה-מכונות, הוראת אלקטרוניקה-חשמל. משרד החינוך מעניק למקבלי תואר זה רישיון הוראה בבתי ספר על יסודיים בתחום ההתמחות.
בוגרי הפקולטה
עריכהלפקולטה יותר מ-2630 בוגרים, מתוכם כ-1691 בוגרי תואר ראשון, 543 בוגרי תואר שני, ו-398 בוגרי תואר דוקטור לפילוסופיה.
בוגרי הפקולטה עובדים בתחומים שונים כמו: פיתוח תרופות, עבודה במרכזיים רפואיים, פיתוח חומרים פולימרים, התעשייה הפטרוכימית, תעשיית הדשנים, ייצור רכיבים בתעשיית ההייטק, ניטור סביבתי וכו'. חלק מהבוגרים ממשיכים את לימודיהם במחקר לתואר שני. סטודנטים שקיבלו גם תעודת הוראה, יכולים לפנות לתעסוקה במערכת החינוך.
קיר התהילה
עריכהבאמצע שנות ה-50 הוקם עבור הפקולטה לכימיה בניין. זמן קצר לאחר שהושלם הבניין, התגלה סדק גדל בקיר שלפניו עומד המרצה באולם ההרצאות מספר 1. דיקאן הפקולטה פרופ' דוד גינצבורג הציע להפוך את הקיר לקיר שבו שמות גדולי הכימיה של כל הזמנים. בתחילה היו על הקיר שמות של שתי קבוצות – שמות גדולי הכימיה שכבר לא היו בחיים, וחתימות של כימאים דגולים ופעילים. מלכתחילה נקבע ששמות של מדענים ישראלים יוספו לקיר הכבוד רק אם יזכו בפרס נובל בכימיה. פרופ' גינצבורג המשיך והוסיף חתימות על הקיר עד יום מותו.
פרופסור יצחק אפלויג, כדיקאן, החליט כי יתנוססו על הקיר רק חתימותיהם של כלות וחתני פרס נובל בכימיה. בשנת 2004 נוספו ישראלים לרשימה ולקיר התהילה נוספו חתימותיהם של הפרופסורים אברהם הרשקו ואהרן צ'חנובר, בשנת 2008 התווספה לקיר חתימתה של פרופסור עדה יונת, ובשנת 2011 חתימתו של פרופסור דן שכטמן. כיום מתנוססים 385 שמות קיר התהילה בפקולטה לכימיה בטכניון.
פרויקטים עם תלמידי בתי ספר
עריכה- פרויקט ארכימדס - הוא פרויקט שמטרתו הענקת חינוך אקדמי גבוה בכימיה לתלמידי תיכון. הפרויקט קולט כל שנה כ-50 תלמידי תיכון מצטיינים ונמשך על פני כשלוש שנים, עד לסיום בית הספר התיכון. במסגרת הפרויקט לומדים התלמידים קורסים טכניוניים בפקולטה לכימיה בטכניון וזוכים בנקודות קרדיט, אשר יעמדו לרשותם אם יחליטו בשלב כלשהו להמשיך את לימודיהם בטכניון, או בכל מוסד אקדמי אחר בארץ.
- כימיאדה – תחרות בתי ספר ארצית בכימיה המתקיימת בפקולטה לכימיה בטכניון משנת 2000. זוכי התחרות מייצגים את ישראל באולימפיאדת הכימיה הבינלאומית. ישראל משתתפת בתחרות משנת 2005, מאז החלה להשתתף, זכו חברי המשלחות הישראליות בכל שנה במדליות ותעודות הצטיינות.[2]
פרס קולטהוף
עריכההפקולטה לכימיה נוהגת להעניק פרס שנתי על שם הכימאי היהודי יליד הולנד איזק קולטהוף. הפרס מוענק לכימאי ישראלי (מחוץ לטכניון) על הישגים מדעיים בולטים בכל תחומי הכימיה.[3] בין השאר הוענק פרס קולטהוף לעדה יונת, דורון אורבך ואברהם ניצן.
דקאני הפקולטה לדורותיהם
עריכהשם | תקופת כהונה |
---|---|
דוד גינצבורג | 1955–1959 |
דב בן-ישי | 1962–1963 |
דוד גינצבורג | 1963–1967 |
פרנק הרבשטיין | 1967–1972 |
מיכאל קאיס | 1972–1976 |
מרדכי פולמן | 1976–1979 |
אמיתי הלוי | 1984–1986 |
שמאי שפייזר | 1991–1994 |
יצחק אפלויג | 1995–1998 |
נמרוד מויסייב | 1998–2001 |
יצחק עורף | 2002–2003 |
אהוד קינן | 2003–2005 |
מוריס אייזן | 2008–2012 |
אלון הופמן | 2012–2016 |
נעם אדיר | 2016–2019 |
מוריס אייזן | 2020–2022 |
נעם אדיר | 2022–2024 |
אפרת ליפשיץ | 2024–מכהנת |
קישורים חיצוניים
עריכה- אתר האינטרנט הרשמי של הפקולטה לכימיה
- הטכניון, חוקרים הצליחו לגדל שכבות ננו-יהלום במעבדות הטכניון, באתר "הידען", 9 באוקטובר 2002
- הטכניון, חוקרי הטכניון פיתחו תכשיר ראשון מסוגו נגד חיידק האנתרקס, באתר "הידען", 2 בינואר 2004
- מערכת אתר הידען, מכשיר שפותח בטכניון מזהה חומרי נפץ מאולתרים, אתר הידען, ינואר 2005
- הסוד שמאחורי "קיר התהילה" בפקולטה לכימיה, אתר הטכניון
קישורים חיצוניים
עריכההערות שוליים
עריכה- ^ אבי בליזובסקי, היזם והפילנתרופ הקנדי סיימור שוליך תרם 20 מיליון דולר לפקולטה לכימיה בטכניון, באתר "הידען", 20 בספטמבר 2006
- ^ הטכניון, מדלית כסף ושלוש מדליות ארד באולימפיאדת הכימיה – לנבחרת ישראל שיצאה מהטכניון, באתר "הידען", 10 באוגוסט 2012
- ^ פרס קולטהוף