יהודה אבן בלעם
הרב יהודה בן שמואל אִבְּן בַּלְעַם (נודע בערבית כאבו זכרייה יחיא[1] או אבן-אלעם[2]; ד'תש"ס 1000 – ד'תתל"א 1070[3]) היה פרשן מקרא רבני מדקדק ואיש הלכה בספרד, מחבר הפיוט בזכרי על משכבי.
לידה |
1000 טולדו, ספרד ![]() |
---|---|
פטירה |
1070 (בגיל 70 בערך) ![]() |
ענף מדעי | בלשנות |
מקום מגורים | ספרד |
הערות | היה גם רב |
תרומות עיקריות | |
מדקדק ואיש הלכה בספרד, כתב ספרים בנושא | |
![]() ![]() |
נולד בטולדו למשפחה מיוחסת במחצית השנייה של המאה ה-11, ועבר מאוחר יותר לעיר סביליה.
פירושו לתנ"ך
עריכהכתב את פירושו על רוב ספרי המקרא בשפה הערבית. שיטת פירושו מגשרת בין גישת רס"ג ובין גישת ר' אברהם אבן עזרא. מנתח את הכתוב בכלים דקדוקיים, ונמנע מפירוש שאינו הולם את דברי חז"ל.
האבן עזרא מזכיר אותו הרבה בפירושיו לתנ"ך, הרמב"ם באגרת תחיית המתים מסתייע בדבריו וכותב: "וזה לא אנחנו לבד אמרנוהו, אבל כבר קדמונו להבנת זה העניין אנשי התבונה מן המפרשים כמו רבי משה ג'יקטילא ואבן בלעם וזולתם מן המפרשים". כמו כן הוא מובא אצל חכמים מאוחרים יותר כרד"ק, רבי אשתורי הפרחי ורבי יהושע אבן שועיב[דרוש מקור].
- פירוש אבן בלעם לספר במדבר - (מערבי פרץ), רמת גן תש"ל.
- פירוש אבן בלעם לספר דברים - (מערבי פרץ), רמת גן תש"ל.
- פירוש אבן בלעם לספר יהושע – (שמואל אברהם פאזנאנסקי) מהדורה מדעית של המקור בערבית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תרס"ג.
- פירוש אבן בלעם לספר שופטים – (שמואל אברהם פאזנאנסקי) מהדורה מדעית של המקור בערבית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תרס"ו.
- פירוש אבן בלעם לספר ישעיהו (מערבי פרץ ומשה גושן גוטשטיין) – מהדורה מדעית של המקור הערבי, תרגום לעברית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תשנ"ב.
- פירוש אבן בלעם לספר יחזקאל – מערבי פרץ, מהדורה מדעית של המקור הערבי, תרגום לעברית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תש"ס.
- פירוש אבן בלעם לספר ירמיהו – מערבי פרץ, מהדורה מדעית של המקור הערבי, תרגום לעברית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תשס"ב.
- חיבור על המלים הנרדפות.
- חיבור על מילות הטעם.
- ספר התגניס
- ספר אותיות העניינים הנמצאים במקרא
- ספר הפעלים שהם מגזרת השמות
- 'ספר טעמי המקרא' (נדפס לראשונה בפאריס שנת שכ"ו) - בדרך כלל מיוחס לו, אבל איננו שלו.[5]
- חיבור על פעלים שנגזרו משמות עצם.
- 'ספר הצימוד'[6]
- 'ספר ההכרעה'
חיבר את הפיוט "בזכרי על משכבי" הנאמר על ידי קהילות הספרדים בימי הסליחות והימים הנוראים. יש המשערים[7] שהוא כתב את הפיוטים שבהם ישנו אקרוסטיכון "בלעם".
תקופת חייו של הרב יהודה אבן בלעם על ציר הזמן |
---|
|
קישורים חיצוניים
עריכה- יהודה בן שמואל אבן בלעם, דף שער בספרייה הלאומית
- כתבי יהודה אבן בלעם בפרויקט בן-יהודה
- הפיוט 'בזכרי על משכבי': נוסח הפיוט, ניתוח רעיוני והסבר המילים, כולל קובץ שמיעה
- הפיוט בזכרי על משכבי, באתר הפיוט והתפילה
- יהודה אבן בלעם באתר הפיוט והתפילה
הערות שוליים
עריכה- ^ פיוט בזכרי על משכבי
- ^ על חייו ופועלו של ר' יהודה אבן בלעם, פרשן מקרא ופייטן, באתר אתר הפיוט והתפילה
- ^ יאיר האס, פירוש אברבנאל ל"ממחרת השבת", באתר אוניברסיטת בר-אילן.
- ^ אברמסון, שרגא, שלושה ספרים של הרב יהודה בן בלעם, קרית ספר, 1975
- ^ חנוך ילון, גלגולי כללי השווא, לשוננו כז-כח, עמ' 84
- ^ ראו הערה על הספר ב: יאיר האס, פירוש אברבנאל ל"ממחרת השבת", באתר אוניברסיטת בר-אילן.
- ^ חיים שירמן, "המשוררים בני דורם של משה אבן עזרא ויהודה הלוי", ידיעות המכון למחקר בשירה העברית כרך שני עמ' 145, ברלין 1936. מקור: [1]