מספר ההתרבות הבסיסי
מספר ההתרבות הבסיסי (באנגלית: Basic Reproduction Number, נקרא גם קצב התרבות בסיסי או מקדם הדבקה ומסומן [1]) הוא מדד לקצב שבו מגפה מתפשטת בתנאי שגרה. המדד משמש לבחינת סיכויי הידבקות במחלה במטרה להגדיר את הכיסוי החיסוני הנדרש למיגור התפשטות מגפה.
![]() | |
קישורים ומאגרי מידע | |
---|---|
MeSH | D050936 |
![]() ![]() |
מאפיינים
עריכהמקדם ההדבקה הבסיסי הוא מספר האנשים שצפוי כל חולה להדביק בשגרה וללא נקיטת צעדי מנע. לכל מחלה יש מקדם הדבקה משלה. לדוגמה, אם צפוי במגפה מסוימת שכל חולה ידביק 4 אנשים נוספים, אז מקדם ההדבקה הבסיסי הוא 4. כל עוד מקדם ההדבקה גדול מ-1, מספר החולים גדל בקצב אקספוננציאלי; כאשר ננקטים צעדי מנע, מקדם ההדבקה יכול לרדת. אם המדד קטן מ-1 המגפה נשלטת ומספר החולים הכולל יצטמצם בהדרגה.
חיסון האוכלוסייה הוא אחת הדרכים להקטין את מקדם ההדבקה, וניתן לחשב איזה חלק מן האוכלוסייה יש לחסן על מנת לשלוט במחלה.
גורמים נוספים שמשפיעים על מקדם ההתרבות הבסיסי הם:
- תרבות: למשל מחלה כמו כלמידיה, המופצת בין אנשים המתקיימים יחסי מין בלתי מוגנים, תתפשט במהירות באוכלוסייה שיש בה ייצוג גבוה של אוכלוסייה זו, ולאט יותר באוכלוסייה ששיעור הפעילים מינית בה (או קצב תחלופת הפרטנרים) נמוך יותר.
- סביבה ואקלים: למשל מלריה, המופצת באמצעות טפיל שביתוש האנופלס, מופצת כשיש סביבה בה יש הן את טפיל והן את התנאים הדרושים לקיום היתוש.
- תנאי מחיה: תזונה, רמת הריחוק החברתי, מגע חברתי קרוב וקהילה צפופה שאי אפשר להימנע בה ממפגש הדוק, כגון שכונות עוני או בתי כלא.[2]
כיסוי חיסוני
עריכה- ערך מורחב – כיסוי חיסוני
ישנן שתי דרכים לבלימת הפצת מחלות: בידוד הנשאים וחיסון. בשיטת הבידוד לא ניתן להבטיח כיסוי מלא מכיוון שייתכן שישנם נשאים שלא בודדו שימשיכו להפיץ את המחלה, וכן לא תמיד ניתן לזהות נשאי מחלה שכן ישנן מחלות שמדבקות לפני הופעת התסמינים, הדרך היעילה יותר היא לחסן מפני המחלות.
חישוב אחוז הכיסוי החיסוני הנדרש
עריכהכדי לשלוט בהתפשטות המחלה יש להקטין את מדד ההתרבות הבסיסי אל מתחת ל-1. אם המדד הבסיסי הוא R0 (גדול מ-1), יש לחסן P = 1-1/R0 מן האוכלוסייה. לדוגמה, אם R0=4, יש לחסן 75% מן האוכלוסייה. אכן, מבין R0 הנדבקים הפוטנציאליים, צפוי ש-P*R0 יהיו מחוסנים, וכך ידבקו בפועל רק , כלומר חולה אחד.
דוגמאות למספר ההתרבות הבסיסי של מחלות זיהומיות שונות
עריכהערכי R0, וסף חסינות עדר (HIT) של מחלות זיהומיות ידועות, טרם התערבות למניעתן:
מחלה | דרך העברה | R0 | HIT |
---|---|---|---|
חצבת | אירוסול | 12–18 | 92–94% |
אבעבועות רוח | אירוסל | 10–12 | 90–92% |
חזרת | נתז נשימתי | 10–12 | 90–92% |
אדמת | נתז נשימתי | 6–7 | 83–86% |
קוביד 19 (וריאנט הדלתא) | נתז נשימתי ואירוסול | 5–8 | 80–88% |
שיתוק ילדים | מחזור צואה-פה | 5–7 | 80–86% |
שעלת | נתז נשימתי | 5.5 | 82% |
אבעבועות שחורות | נתז נשימתי | 3.5–6.0 | 71–83% |
קוביד 19 (וריאנט אלפא) | נתז נשימתי ואירוסול | 4–5 | 75–80% |
איידס | נוזלי גוף (אנ') | 2–5 | 50–80% |
קוביד 19 (הזן המקורי) | נתז נשימתי ואירוסול | 2.87 (2.39–3.44) | 65% (58–71%) |
סארס | נתז נשימתי | 2–4 | 50–75% |
דיפתריה | רוק | 2.6 (1.7–4.3) | 62% (41–77%) |
צננת | נתז נשימתי | 2–3 | 50–67% |
אבולה (התפרצות של שנת 2014) | נוזלי גוף | 1.78 (1.44–1.80) | 44% (31–44%) |
שפעת (התפרצות של שנת 2009) | נתז נשימתי | 1.58 (1.34–2.04) | 37% (25–51%) |
שפעת (עונתית) | נתז נשימתי | 1.3 (1.2–1.4) | 23% (17–29%) |
Andes hantavirus (אנ') | נתז נשימתי ונוזלי גוף | 1.19 (0.82–1.56) | 16% (0–36%) |
וירוס ניפה (אנ') | נוזלי גוף | 0.48 | 0% |
מרס | נתז נשימתי | 0.47 (0.29–0.80) | 0% |
ראו גם
עריכהקישורים חיצוניים
עריכה- Heesterbeek, J.A.P. (2002). "A brief history of and a recipe for its calculation". Acta Biotheoretica. 50 (3): 189–204. doi:10.1023/A:1016599411804. PMID 12211331. S2CID 10178944.
- Heffernan, J.M.; Smith, R.J.; Wahl, L.M. (באוקטובר 2005). "Perspectives on the basic reproductive ratio". Journal of the Royal Society Interface. 2 (4): 281–293. doi:10.1098/rsif.2005.0042. PMC 1578275. PMID 16849186.
{{cite journal}}
: (עזרה) - Jones, James Holland (1 במאי 2007). "Notes on " (PDF). נבדק ב-6 בנובמבר 2018.
{{cite web}}
: (עזרה) - Van Den Driessche, P.; Watmough, James (2008). "Further Notes on the Basic Reproduction Number". Mathematical Epidemiology. Lecture Notes in Mathematics. Vol. 1945. pp. 159–178. doi:10.1007/978-3-540-78911-6_6. ISBN 978-3-540-78910-9.
- R / R0 (מקדם הדבקה), אתר מדעת
- נדב אייל, מכון גרטנר -חישוב מקדם ההדבקה וקצב ההכפלה בישראל במהלך מגפת הקורונה, באתר טוויטר, 28 ביוני 2020
- אדיר ינקו, יואב זיתון, על הכוונת של גמזו: מהו מקדם ההדבקה?, באתר ynet, 25 ביולי 2020
- מה זה מדד R?, באתר כיפה, ה-4 באוגוסט 2020
הערות שוליים
עריכה- ^ נדב אייל, הדו"ח של מכון גרטנר, באתר טוויטר, 28 ביוני 2020
- ^ קולו אור, מהו מקדם ההדבקה?, באתר מכון דוידסון
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.