עיוורון
עיוורון הוא סוג של נכות המתבטא בפגיעה מסוימת או מוחלטת ביכולת הראייה, באופן זמני או לצמיתות. לעיתים מדובר במום מולד, ולעיתים נגרם כתוצאה ממחלה או תאונה.
![]() | |
שעון לעוורים עם סימוני ספרות בולטים | |
תחום |
נוירולוגיה ![]() |
---|---|
גורם |
עיוורון ![]() |
קישורים ומאגרי מידע | |
MeSH | D001766 |
סיווגים | |
ICD-11 |
9D90.4 ![]() |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/36/John_Everett_Millais_-_The_Blind_Girl.jpg/200px-John_Everett_Millais_-_The_Blind_Girl.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/c/c1/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%87%D0%B0_%D0%BE_%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BF%D1%8B%D1%85.jpeg/400px-%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%87%D0%B0_%D0%BE_%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BF%D1%8B%D1%85.jpeg)
הגדרת עיוורון בישראל (הן באירופה) נוגעת לא רק במקרה של עיוורון מוחלט – ללא יכולת אבחנה אפילו באור NLP (no light perception)[1]. עיוורון מוגדר גם עבור אנשים בעלי לקות ראייה קשה. החוק מגדיר מה חדות הראייה בה לקויי ראייה מוגדרים עיוורים, והיא עומדת על 3/60.
הגדרה שלישית לעיוורון היא צמצום שדה הראיה כך שזווית הראיה המרבית אינה עולה על 20° בעין הבריאה יותר[2][3]. בשלושת המצבים מקבלים ממשרד העבודה והרווחה תעודת עיוור.
מחלת ה-AMD היא הסיבה הנפוצה ביותר לעיוורון במדינות המפותחות[4]. AMD נקרא ניוון מָקוּלֵרי, פגיעה באזור הראייה המפוקסת של העין, הדרוש לתפקודים ראיתיים רבים של היומיום, לפיכך אנשים שנפגעו ב-AMD, נחשבים כעיוורים בפני החוק[5]. שנייה ל-AMD כגורמת לעיוורון בעולם המערבי היא גלאוקומה[6]. לעומת זאת, במדינות עולם שלישי, המחלה הנפוצה ביותר שגורמת לעיוורון היא קטרקט, והיא גם הגורם השכיח בעולם לירידה בראייה בכלל[7][8].
גורמי עיוורון
עריכהישנם גורמי עיוורון רבים, אך ניתן לסווגם לכמה מאפיינים עיקריים: עיוורון (לרוב מוחלט) יכול להיות קורטיקלי[9][10], היינו פגיעה במערכת העצבוב הראייתי שבמח, או רטינלי, היינו שיש בעיה ברשתית העין, אז גם יכול להופיע עיוורון חלקי (היינו שחלק משדה הראייה נפגע). עיוורון יכול להיגרם גם מגורמים אחרים הקשורים למבנים אחרים בעין (כגון קטרקט), או מפציעות.
עיוורון רטינלי
עריכהעיוורון רטינלי יכול להיות מגורמים גנטיים, ו/או מגורמים של הזדקנות, כגון ניוון מרכז הראייה[11]. גורמים גנטיים שונים ורבים מעורבים (גם בצורה יחידית, היינו מוטציה יחידה) במחלות הפוגעות ברשתית[12], שכן בפרט, בתהליך ההתמרה(אנ') של אור לאות חשמלי, מעורבים מאות חלבונים[13] בהם עלולה להיות מוטציה גנטית[14] שתפגע בכשירותם. מרבית המחלות הגנטיות קשורות לפגיעה ב-Retinal pigment epithelium (אנ') (שכבה של תאי גלייה התומכת בפוטורצפטורים מכיוון הדמית), או לפגיעה בחלבוני הפוטורצפטורים.
מרבית המאמצים להשבת ראייה נעשים ברשתית, אם בצורה מלאכותית כדוגמת השתלת שבב[15], או הזרקה טיפולית לרשתית[16][17][18]. לגישה זו פחות סיבוכים, יחסית לריפוי עיוורון קורטיקלי.
מקרי עיוורון רבים נגרמים עקב מחלת הגלאוקומה[11].
עיוורון קורטיקלי
עריכהמקרים של טראומת ראש, או שבץ, או נזק לעצב הראייה יכולים לגרום לעיוורון זה. עיוורון מלא (או באזור מסוים של שדה הראייה) יופיע בעיקר לאחר פגיעה באזורים הראשוניים של הראייה (LGN,V1). פגיעה באזורים יותר גבוהים, יוביל לשיבוש בהיבטים שונים של עיבוד הראייה, אך לא לעיוורון.
תופעת ה-Blindsight יכולה להיות לאנשים עם עיוורון, והיא היכולת לחוש אובייקטים, גם אם ה"מראה" אינו נתפס במודעות בצורה של ראייה[19][20], וכן לזהות רגשות[21][22].
בעיוורון מהסוג הקורטיקלי, ניסיון להשבת הראייה בצורה מלאכותית, מתבסס על שתל מוחי[23].
פגיעה קורטיקלית יכולה להתרחש גם בחוש השמיעה, כאשר תפקוד האוזן הפנימית, אך בדרך מהשבלול ל-ובקליפת השמיעה, משהו משתבש. בצורה כזו, ניתן להמשיל את הרשתית לשבלול.
גורמים נוספים
עריכהבארצות מתפתחות רוב מקרי העיוורון נגרמים עקב קטרקט שאינו מנותח, בניגוד למדינות המפותחות. קטרקט נגרם מעכירות של עדשת העין.
מניעה וטיפול
עריכהלהקלת חייהם של העיוורים הומצאו מאות עזרים, הידוע בהם הוא כתב ברייל – צירופי בליטות על גבי משטח אותן ניתן "לקרוא" באמצעות מישוש. עזרים מוכרים נוספים הם איות אצבעות (אנ'), חתימת מישוש (אנ'), מקל חישה לעיוורים וכלב נחייה. קיימים אף עזרים מתוחכמים יותר, כגון מקלדת ברייל למחשב ו"מסך" לקריאה על ידי מגע, המאפשר בין השאר גלישה באינטרנט, באתרים נגישים.
בניגוד לדעה הרווחת, לרוב האנשים המתפקדים כעיוורים מוחלטים בעלי אחוז ראייה מסוים, לחלקם אף תיתכן ראייה תקינה עם פגיעה ממשית בשדה הראייה (למשל במחלת רטיניטיס פיגמנטוזה)[דרושה הבהרה]. עיוור נחשב אדם שחדות הראייה המקסימלית בעין הטובה יותר שלו, עם תיקון משקפיים במידת הצורך, הוא 3/60. לשם השוואה, לאדם בעל משקפי 4 ומעלה, כאשר אינו מרכיב את המשקפיים, חדות הראייה של 3/60 או פחות. אולם, בניגוד לעיוור, קיימת עבורו האפשרות לשפר את הראייה במשקפיים או עדשות מגע.
גם במקרים קשים, בהם קיימים רק שרידי ראייה חלקיים, ניתן לעזור למטופל, בעיקר בקריאה, על ידי שימוש באביזרי הגדלה שונים, כגון זכוכיות מגדלות עם תאורה, מגדלות אלקטרוניות, טלוויזיה במעגל סגור (טמ"ס) לחומר קריאה ועוד.
אחת הבעיות העיקריות בעזרה ללקוי הראייה המבוגר היא המטופל עצמו. באמצעים טכניים שונים ניתן לשפר ולעזור מאוד בעיקר ביכולת לקריאה, אולם אחוז ניכר מהמטופלים חסר מוטיבציה ואינו מעוניין בעזרה זו. הסיבה העיקרית לכך היא חוסר הרצון שיראו אותו משתמש בזכוכיות מגדלות, טלסקופים קטנים או משקפיים מיוחדים. הבעיה ממשית, ומהווה גורם ראשון לכישלון הטיפול במקרים אלו. חלק מהעוורים מפתחים יכולת מוגברת של חושים אחרים. הדוגמה לכך הוא אשרף ארמאן – צייר עיוור מלידה.
בחלק מהערים בישראל בתחנות אוטובוס יש עמוד הכרזה (אינו פועל אוטומטית) המסביר מה הזמנים ואילו אוטובוסים הולכים להגיע, בנוסף קיים שילוט בברייל של מספר הקו המגיע לתחנה.
במדרכות בחלק מהערים בישראל משולב ריצוף בולט (אנ), המאפשר ללקויי ראייה להרגיש בצורה טקטילית את שפות המדרכה, ומעברי חצייה הנמצאים בהמשך הדרך.
מודעות
עריכהב-6 ביוני מצוין בישראל הבליינד דיי, יום ההזדהות עם עיוורים ולקויי ראייה.
ב-11 באוקטובר מתקיים יום הראייה הבינלאומי.
ספורט לעיוורים
עריכהבענפי ספורט אחדים נמצאו פתרונות לשילובם של עיוורים בפעילות ספורטיבית.
- אופני טנדם משמשים לשילוב עוורים בספורט הרכיבה – למשל, עיוור הרוכב מאחורי רוכב קדמי רואה. בישראל מפעילה עמותת אתגרים, בסיוע מתנדבים, מועדוני רכיבת טנדם לנכים בערים הגדולות.
- גולף לעיוורים
- כדורשער
- ג'ודו לעיוורים [24]
ישנם משחקים שמשחקים עיוורים או שחקנים רגילים בעיניים עצומות, כמו שחמט עיוור. בנוסף, ישנם ארגוני ספורט שמתמחים בספורט לעיוורים. לדוגמה, הפדרציה האוסטרלית לספורט לעיוורים.
עיוורים במספרים
עריכהראו גם
עריכה- נגישות
- ספרייה לעיוורים ודיסלקטים
- נכות בישראל
- דיאלוג בחשכה
- Argus ii - תותב רשתי בעל יכולת החזרת ראייה חלקית לעוורים
- משל העיוורים והפיל
- לפני עיוור לא תיתן מכשול
לקריאה נוספת
עריכה- הס, א' (2011). "ראייה שונה בשילוב: פוטנציאל הצמיחה של תלמידים לקויי ראייה משתלבים", בתוך: ג' אבישר, י' לייזר וש' רייטר (עורכים). שילובים מערכות חינוך וחברה. חיפה: "אחוה הוצאה לאור". 87 - 110.
קישורים חיצוניים
עריכה- עוור במשפט העברי, באתר דעת
- גידי אהרונוביץ', "מה שאתה רואה זה מה שאתה מקבל" - על חייו של עיוור בישראל בשנות האלפיים, באתר "האייל הקורא", 20 ביוני 2002
- רויטל בלומנפלד, 28.6.1954 / הפגנות עיוורים לשילובם בחברה, באתר הארץ, 28 ביוני 2012
- אמיר עמדי, הרואים בחשכה, אודיסאה 6, ינואר 2010
- פוואן סינהא, עיוורים לשעבר, באתר סיינטיפיק אמריקן ישראל, 7 באוקטובר 2013
- דורון דורפמן, בציפייה לשופט העיוור העברי הראשון, באתר ynet, 14 בינואר 2015
- עיוורים ולקויי ראייה, באתר כל זכות
- זיוי ברמן וגדי שבת,הפסאז' - וריאציות על נושא: עיוורון, 1 בספטמבר 2016
- סליחה על השאלה | אנשים עם עיוורון, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 25:53)
- עיוורון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
- עיוורון, דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
עריכה- ^ Nicholas Gerbis published, Can Blind People See Anything?, livescience.com, 2012-01-24 (באנגלית)
- ^ עיוורים ולקויי ראייה, באתר משרד הרווחה
- ^ הגדרת עיוור, באתר כל זכות
- ^ https://bjo.bmj.com/content/85/3/261
- ^ (עבור שני עיניים)
- ^ גלאוקומה - הגנב השקט של הראייה | איכילוב, באתר גלאוקומה
- ^ https://www.medico.co.il/רפואת-עיניים/ניתוחי-קטרקט/
- ^ https://cbchealthservices.org/cataract-leading-cause-of-blindness-in-the-world/
- ^ עבודה בתחום הראייה, באתר Keren Or Inc
- ^ https://www.eliya.org.il/מידע-מקצועי/לקות-ראייה-קורטיקלית/
- ^ 1 2 https://www.miok.co.il/blogs/NDI=_מחלות-עיניים-נפוצות
- ^ מעורבות העין במחלות גנטיות, באתר www.enaim.co.il
- ^ https://www.proteinatlas.org/humanproteome/tissue/retina The retina proteome
- ^ https://sph.uth.edu/retnet/disease.htm רשימת מחלות גנטיות של הרשתית לפי גן
- ^ Technology | Nano Retina, www.nano-retina.com
- ^ José-Alain Sahel, Elise Boulanger-Scemama, Chloé Pagot, Angelo Arleo, Francesco Galluppi, Joseph N. Martel, Simona Degli Esposti, Alexandre Delaux, Jean-Baptiste de Saint Aubert, Caroline de Montleau, Emmanuel Gutman, Isabelle Audo, Jens Duebel, Serge Picaud, Deniz Dalkara, Laure Blouin, Magali Taiel, Botond Roska, Partial recovery of visual function in a blind patient after optogenetic therapy, Nature Medicine, 2021-05-24, עמ' 1–7 doi: 10.1038/s41591-021-01351-4
- ^ Sara Reardon, Injection of light-sensitive proteins restores blind man’s vision, Nature, 2021-05-24 doi: 10.1038/d41586-021-01421-0
- ^ Office of the Commissioner, FDA approves novel gene therapy to treat patients with a rare form of inherited vision loss, FDA, 2020-03-24 (באנגלית)
- ^ עיוורון קורטיקלי: על עיוורים שהעיניים שלהם דווקא עובדות, באתר סיור מוחות, 2018-06-05
- ^ בטיפולנט | האיד המודע: על דחפים, רגשות ומודעות - סקירת הרצאה של פרופ' מרק סולמס, באתר בטיפולנט | פורטל לשירותים פסיכולוגיים בישראל
- ^ [1]
- ^ Alison Abbott, Not blind to emotion, Nature, 2009-09-28 doi: 10.1038/news.2009.956
- ^ A new implant for blind people jacks directly into the brain, MIT Technology Review (באנגלית)
- ^ מערכת וואלה! חדשות, "רואים תוצאות" בתחרות הג'ודו לעיוורים, באתר וואלה, 28 במאי 2008
- ^ ראייה ועיוורון - נתונים סטטיסטיים, אתר משרד הרווחה.
- ^ Visual impairment and blindness, אתר ארגון הבריאות העולמי (WHO)