פירמידת קסטיוס
פירמידת קסטיוס (באיטלקית: Piramide di Caio Cestio – "פירמדה די קאיו צ'סטיו" או Piramide Cestia – "פירמידה צ'סטיה") היא פירמידה שהוקמה ברומא שבאיטליה במאה הראשונה לפנה"ס, בין השנים 18 לפנה"ס ו-12 לפנה"ס. הפירמידה נמצאת בסמוך לפורטה סן פאולו (אנ') ולבית העלמין הפרוטסטנטי של רומא, בין הוויה אוסטיאנסיס והוויה דלה מורמוראטה. הפירמידה שולבה בתוך חומת אורליאנוס ולכן נותרה בשלמותה עד ימינו.
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
סוג |
אתר ארכאולוגי, archaeological artifact museum, מוזיאון לאומי איטלקי, מאוזוליאום, פירמידה, historical civil building museum ![]() |
על שם | גאיוס קסטיוס |
כתובת |
רומא ![]() |
מיקום |
עיריית רומא ![]() |
מדינה |
איטליה ![]() |
מבקרים בשנה | 613 (נכון ל־2020) |
הקמה ובנייה | |
תקופת הבנייה | ? – 12 לפני הספירה |
תאריך פתיחה רשמי |
12 לפנה״ס? ![]() |
מידות | |
גובה |
36.4 מ' ![]() |
שטח |
1,080 מ"ר (נכון ל־2018) ![]() |
קואורדינטות | 41°52′35″N 12°28′51″E / 41.876388888889°N 12.480833333333°E |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Pyramid_of_cestius.jpg/250px-Pyramid_of_cestius.jpg)
תיאור
עריכהפירמידת קסטיוס נבנתה כקבר עבור גאיוס קסטיוס בין השנים 18 לפנה"ס ו-12 לפנה"ס. גאיוס קסטיוס היה שופט וחבר בקולגיום דתי של אפולונים - אחד מארבעת המסדרים הדתיים של רומא העתיקה במאה הראשונה לפנה"ס.
הקבר, עשוי הבטון נבנה בצורת פירמידה שצופתה בשיש לבן. הפירמידה בנויה על בסיס של יסודות אבן טרוורטין. אורכה ורוחבה של הפירמידה 22 מטרים, וגובה 36.4 מטרים.
במרכז הפירמידה חדר קבורה שאורכו 5.95 מטרים, רוחבו 4.1 מטרים וגובהו 4.8 מטרים. החדר עוטר בפרסקאות, אולם אלה דהו במהלך השנים (התיאור האחרון המצוי של פרסקאות אלה מקורו בשנת 1660).
כתובות
עריכהבחזיתות המזרחית והמערבית של הפירמידה כתובה הכתובת:
- C · CESTIVS · L · F · POB · EPULO · PR · TR · PL
- VII · VIR · EPOLONVM
שמשמעותה:
- גאיוס קסטיוס, בן לוקיוס, פרטור, חבר בקולגיום של האפולונים
- טריבון הפלבאים, ספטמוויר אפולונום (חבר אחת מארבע הכתות הדתיות)
בצד המזרחי של הפירמידה, מתחת הכתובת לעיל, מופיעה הכתובת:
- OPVS · APSOLVTVM · EX · TESTAMENTO · DIEBVS · CCCXXX
- ARBITRATV
- PONTI · P · F · CLA · MELAE · HEREDIS · ET · POTHI · L
כתובת זו מתארת את עבודת הבנייה:
- עבודות ההקמה הושלמו, בהתאם לצוואה, בתוך 330 יום, בהחלטת יורשו פונטוס מלה, בנו של פובליוס, הקלודיאנים ופותוס.
כתובת נוספת המופיעה על החזית המזרחית מקורה בשנת 1663 והיא הוטבעה על פאה זו של הפירמידה במצוות האפיפיור אלכסנדר השביעי:
- INSTAVRATVM · AN · DOMINI · MDCLXIII
כתובת זו מנציחה את עבודות השיקום שנערכו סביב הפירמידה בין השנים 1660–1662 במצוות האפיפיור.
בחפירות שנערכו בשנות ה-60 של המאה ה-17 התגלו על לוחות שיש לרגלי הפירמידה הכתובות:
- M · VALERIVS · MESSALLA · CORVINVS ·
- P · RVTILIVS · LVPVS · L · IVNIVS · SILANVS ·
- L · PONTIVS · MELA · D · MARIVS ·
- NIGER · HEREDES · C · CESTI · ET ·
- L · CESTIVS · QVAE · EX · PARTE · AD ·
- EVM · FRATRIS · HEREDITAS ·
- M · AGRIPPAE · MVNERE · PER ·
- VENIT · EX · EA · PECVNIA · QVAM ·
- PRO · SVIS · PARTIEVS · RECEPER ·
- EX · VENDITIONE · ATTALICOR ·
- QVAE · EIS · PER · EDICTVM ·
- AEDILIS · IN · SEPVLCRVM ·
- C · CESTI · EX · TESTAMENTO ·
- EIVS · INFERRE · NON · LICVIT ·
כתובת זו מציינת כי יורשיו של קסטיוס הם מרקלוס ואלריוס מסאלה קורבינוס (מפקד צבא ידוע), פובליוס רוטיליוס לופוס (נואם ידוע), ולוקיוס יוניוס סילאנוס. הכתובת מציינת כי היורשים אספו מימון לבניית הפירמידה על ידי מכירת בגדים יקרי ערך.
היסטוריה
עריכהבשונה מהפירמידות במצרים פירמידה זו תלולה יותר וגבוהה יותר, וככל הנראה מדובר בהשפעה נובית. ככל הנראה לא הייתה זו הפירמידה היחידה שנבנתה ברומא. פירמידה נוספת נבנתה בסמוך לקריית הוותיקן ומאוזוליאום אדריאנוס, אולם זו נהרסה במאה ה-16.
בעת בניית הפירמידהי העריצו הרומאים את הבנייה המצרית - פירמידות נבנו בכל רחבי האימפריה הרומית, ואובליסקים הוצבו במקומות שונים ברומא (בהם במרכז הקירקוס מקסימוס).
בעת בניית חומות אורליאנוס בין השנים 271–275, שולבה הפירמידה בחומה (על מנת לחסוך בעלויות בניית החומה, שולבו בה מבנים רבים).
בימי הביניים נשכחו בוני הפירמידה, ותושבי רומא האמינו כי הפירמידה היא קברו של רמוס (sepulcrum Remi)[1], ואילו הפירמידה בסמוך לוותיקן היא קברו של רומולוס. רק בעקבות שיפוץ הפירמידה בשנות ה-60 של המאה ה-17, בהוראת האפיפיור אלכסנדר השביעי, התגלו כתובות שהבהירו את מטרת הפירמידה וזהות בנויה.
קישורים חיצוניים
עריכההערות שוליים
עריכה- ^ פרנצ'סקו פטרארקה, Ep. VI.11