צבי הירש גליקסון
אנו דנים כעת בשאלה האם ערך זה עומד בקריטריונים להיכלל בוויקיפדיה. אתם מוזמנים לשפר ולהרחיב את הערך על מנת להסיר את הספקות, וכן להשתתף בדיון בדף השיחה של הערך. | |
הרב צבי הירש דוב גליקסון (בפיו: צבי דוב הלוי גליקסזאהן; 1890~ – 1942~) היה ראש ישיבת תורת חיים בוורשה, חתנו של הרב חיים הלוי סולובייצ'יק.
![]() | |
לידה |
1890 קיום משוער ורשה, האימפריה הרוסית ![]() |
---|---|
נרצח |
1942 קירוב ![]() |
תקופת הפעילות |
1913–1942 (כ־29 שנים) ![]() |
השתייכות | חסידות סוכוטשוב, משפחת סולובייצ'יק |
תפקידים נוספים | ראש ישיבת תורת חיים בוורשה |
תלמידיו |
יצחק הוברמן, יהושע הוטנר ![]() |
חותנים | רבי חיים סולובייצ'יק |
חתימה |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
ביוגרפיה
עריכהנולד בערך ב-1890[1] לזיסל ואברהם יעקב, חסיד סוכוטשוב.[2] בצעירותו למד בביתו ועל פי שיטת אביו עד גיל 15 לא למד גמרא אלא רק תנ"ך ומשניות,[3] היה מקורב לרבי אברהם בורנשטיין, האדמו"ר מסוכטשוב, למד גם שפות והשלים בחינות לקבלת תעודה.[4]
בתרע"ג[5] פגש את רבי חיים סולובייצ'יק והוא לקחו לחתן לבתו שרה ראשה.[6] לאחר החתונה למד תקופה בבריסק ולאחר מכן חזר לוורשה שם התפרנס מאביו.[5]
בסוף תרע"ח, אחרי פטירת רבי חיים מבריסק, ניסה הרב ישעיהו וינוגרד להקים ישיבה בוורשה על פי שיטת רבו. לאחר פטירת הרב וינוגרד הוקמה הישיבה בעיר בראשות הרב יצחק זאב סולובייצ'יק והרב גליקסון על מנת להנחיל לבני הישיבות בפולין את שיטת הלימוד של ר' חיים מבריסק[7][8]. לאחר תקופה קצרה נקרא בנו הרב סולובייצ'יק למלא את מקום אביו ברבנות בריסק, והרב גליקסון נשאר ראש ישיבה במקום וכיהן בתפקיד זה במשך קרוב לעשרים שנה.
ניסה לעלות לארץ ישראל. בשנת תרצ"ה (1935) פנה לראי"ה קוק לסייע בעדו[9] אך לא הצליח להשיג סרטיפיקט.[10]
הרב גליקסון נספה בשואה. לפי עדות אחת נרצח בגטו ורשה[11] ולפי עדות אחרת נרצח במחנה טרבלינקה.[12]
חיים אישיים
עריכהאשתו שרה ראשה נפטרה בתרפ"ג.[13] לזוג חמישה ילדים: יוסף נפטר בגיל 19 בתרצ"ה ונקבר באוהל קבורה של זקניו,[14] צירל נישאה לרב אברהם מאיר פינקל[15] בנו של הרב אליעזר יהודה פינקל,[16] ישעיה נישא לחיה קיילא בתו של הרב יצחק יוסף זילברברג (מחבר ספר ויען יוסף),[17] ליפשא ולייבל.[18] כולם נספו בשואה.
חיבוריו
עריכההרב גליקסון לא השאיר חיבורים.
בשנת תשפ"ד יצא ספר בשם "שיעורי תורת חיים" מכתבי תלמידו הרב שלמה מאיר פרידלנד.[19][20]
לקריאה נוספת
עריכה- שמחה בן אהרון שמעון עלברג, וורשה של מעלה, עמ' קס"ו-קע"ד, בני ברק תשכ"ט.
קישורים חיצוניים
עריכה- מ. צינוביץ, רמי"ם בישיבת תורת חיים בווארשה, הצופה, 22 באפריל 1960[21]
- דיון ופרטים אודותיו בפורום אוצר החכמה
הערות שוליים
עריכה- ^ בדף עדות (יד ושם) של מרדכי דרייהורן (קישור) (גיסו) נכתב 1890 בדף עדות של עדינה פומרנץ (קישור) נכתב 1855
- ^ או גור, ראו: שמחה עלברג, וורשה של מעלה, הוצאת נצח, בני ברק תשכ"ט, עמ' קסו-קעד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- ^ צבי שכטר, דברי הרב, שמועות מהרב יוסף דב סולובייצ'יק, ירושלים תשע"ג, עמ' רו, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- ^ משה צינוביץ, אישים וקהילות, תל אביב תש"ן, עמ' 437, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- ^ 1 2 שמחה עלברג, וורשה של מעלה, הוצאת נצח, בני ברק תשכ"ט, עמ' קסו-קעד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); גרסאות נוספות של סיפור השידוך, ראו: יצחק הרשקוביץ (עורך), תורת חיים על פרקי אבות עמ' רנד-ה
- ^ על פי האגדה הרב גליקסון היה כבד שמיעה דבר שחמיו לא היה מודע אליה, תחת החופה הוא סיפר על כך לבתו, חמיו התבטא שהיה מבטל את השידוך אילו ידע מכך קודם אך כעת לאחר שכבר קיבלו על עצמם את השידוך לא יעשו כן, ראו: אברהם נייהוז, ניצוצי אש, תשס"ד, עמ' תתסד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים), הרב משה מרדכי שולזינגר פקפק באמינות הסיפור מאחר שהם כבר הכירו אחד את השני קודם וסביר להניח שהיה שם לב לעובדה זו
- ^ אהרן סורסקי, רבי שמעון ותורתו, עמ' כ"ז, בני ברק, תשל"א.
- ^ כתב העת נחלת צבי כרך כ"א עמ' קי"א, בני ברק תשע"ב.
- ^ אגרות לראי"ה, מכון הרצי"ה תש"ן, סי' שסד, עמ' תקד
- ^ רמה פינקל, האבא מסלבודקה, ירושלים תשע"א, עמ' 526, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- ^ דף עדות (יד ושם) של מרדכי דרייהורן (קישור) (גיסו)
- ^ בדף עדות (יד ושם) של עדינה פומרנץ (קישור) נכתב 1855
- ^ רמה פינקל, האבא מסלבודקה, ירושלים תשע"א, עמ' 525, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- ^ מנחם אריה לנדברג, דרוש יקרא דשכבי, הבאר, גיליון 26, כיסלו תרצ"ו, סימן מח עמ' עז, באתר היברובוקס
- ^ נפטר בגטו ורשה, סוף אב תש"ב, ראו: רמה פינקל, האבא מסלבודקה, ירושלים תשע"א, עמ' 529, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- ^ ניתן לראות את ההזמנה לחתונתם כאן
- ^ על הריגתו ראו: שמעון הוברבנד, קידוש השם, תל אביב תשכ"ט, עמ' 37–38, באתר אוצר החכמה
- ^ לייבל ברח לשווייץ שם למד עם הרב אהרון יהודה לייב שטיינמן באמצע המלחמה חזר למשפחתו ונרצח עמם, ראו: שמעון יוסף מלר, הרב מבריסק, חלק א, ירושלים תשס"ג, עמ' 74, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
- ^ הספר " שיעורי תורת חיים", באתר יפה נוף פלדהיים
- ^ תלמידים נוספים שלו הם: הרב יצחק הוברמן, הרב יהושע הוטנר ועוד.
- ^ נדפס גם בספרו אישים וקהילות, תל אביב תש"ן, עמ' 437-438, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)