קנדהאר (מחוז)
קנדהאר (בפשטו: کندهار, בדארי: قندهار) הוא אחד מבין 34 מחוזות אפגניסטן. בירת המחוז, העיר קנדהאר היא מבין הגדולות בערי אפגניסטן ודרכה עובר כביש 1, אשר עובר מסביב למדינה בין הערים הגדולות הבאות הראת והבירה קאבול. למחוז גבול בין־לאומי עם בלוצ'יסטן, פקיסטן והוא מבין המחוזות הגדולים והמאוכלסים ביותר במדינה עם אוכלוסייה של 1,368,100 איש. המקום הוא מבין מרכזיה ההיסטוריים הגדולים של אפגניסטן שכן שימש בתור מקום מושבם המקורי של האימפריה ההותכית והאימפריה הדוראנית ובהמשך מרכזה הפוליטי של האמירות האסלאמית של אפגניסטן בעת נשלטה על ידי הטליבאן.
![]() | |
תצלום אווירי של קנדהאר העיר וסביבתה | |
מדינה / טריטוריה |
![]() |
---|---|
מושל | אייתולה חייט |
בירת המחוז | קנדהאר |
שפה רשמית | פשטו, דארי |
שטח | 54,022 קמ"ר |
גובה | 1,216 מטרים |
אוכלוסייה | |
‑ במחוז | 1,368,100 (2021) |
קואורדינטות | 31°00′N 65°30′E / 31°N 65.5°E |
אזור זמן | UTC+4:30 |
היסטוריה
עריכה- ערך מורחב – היסטוריה של אפגניסטן
מבחינה היסטורית האזור החליף ידיים פעמים רבות בין אימפריות, דתות ותרבויות. בהיסטוריה המוקדמת ידע המקום מאמיני דתות פוליתאיסטיות לא סדירות עד לעליית ההשפעה הפרסית תחת הממלכה האחמנית שהביאה איתה את הדת הזורואסטרית. בהמשך, עם פלישת אלכסנדר הגדול להודו האזור התחלק בין השפעה הינדית ובודהיסטית להשפעה הלנית. בהמשך עלתה מחדש התרבות הפרסית תחת הסאסאנים ובמהלך המאה ה-7 עלתה התרבות הערבית עם כיבושי האימפריה המוסלמית.
התרבות הפרסית נותרה נוכחת והתעלתה על הערבית עם המאות אך בהמשך הגעתם של הסלג'וקים והמונגולים אחריהם חצתה את האזור בין אוכלוסייה מיושבת לנוודים, בין מונגולים, טורקים, פרסים ועוד ובין שיעים וסונים כאשר לבסוף עלו ונותרו הסונים. הפשטונים מרדו נגד הספווידים במהלך המאה ה-18 ואפגניסטן השיגה עצמאותה מממלכת פרס עם עליית אחמד שאה דוראני, שקבע את קנדהאר להיות לו לבירה. בשלטון יורשיו הפכה קאבול למרכז השלטוני אך קנדהאר נותרה מרכזית מבחינה היסטורית ומודרנית לאפגניסטן. תחת שלטון הטליבאן הפכה קנדהאר לבירה האפגנית מחדש (דה פקטו).
גאוגרפיה
עריכהמחוז קנדהאר נמצא בדרום אפגניסטן. קנדהאר גובל בפקיסטן במזרח ובדרום. עקב המאבק בין בדלנים בבלוצ'יסטן לכוחות המזוינים של פקיסטן, אלפי בלוצ'ים נסו מפקיסטן אל עבר דרום אפגניסטן, לרבות אל המחוזות נימרוז, הלמנד וקנדהאר. הטופוגרפיה מורכבת בעיקר ממדבריות בדרום, גבעות בצפון ושטח הררי לאורך הגבול עם המחוזות המזרחיים. נהר ארגנהאב, העובר דרך העיר קנדהאר, משמש כמרכז הפיתוח החקלאי ומקור המים המרכזי של תושבי המחוז.
אוכלוסייה
עריכהאוכלוסיית המחוז המונה מעל למיליון איש רובה בנויה מפשטונים דוראנים מבחינה אתנית. ישנם גם בלוצ'ים, הזארים, טג'יקים ומגוון של עדות אחרות המכונות בדרך כלל פרסיוואן (עקב היותם דוברי פרסית או דארי).
המקצועות העיקריים בקנדהאר הם חקלאות וגידול בעלי חיים, בעוד ייצור אופיום נותר מקצוע רווחי מאוד אך לא חוקי. הייצור החקלאי הגדול ביותר במחוז הוא ענבים, המשמשים כחלק מרכזי בכלכלת המחוז. בשנת 2007 בוצעו 365 פרויקטים של סיוע מחוזי באזור עם עלויות של מעל 39 מיליון דולר. מספר ארגונים לא ממשלתיים פעילים בקנדהאר, בהם הטליבאן.
ביטחון ופוליטיקה
עריכהפעילות הצבאית נותרה בעיה במחוז קנדהאר למרות הגברת האבטחה בשנים האחרונות. באוקטובר 2016 פתחו לוחמי הטליבאן בתקיפה על מידן שר וניתקו את הכביש המהיר המקשר בין קאבול לקנדהאר. ד"ר הומאיון עזיזי מונה על ידי נשיא אפגניסטן אשרף גאני אחמדזאי למושל מחוז קנדהאר באפריל 2015. לעזיזי היו נקודות מבט סותרות על דמוקרטיה באפגניסטן. בשנת 2009 הוא צוטט ואמר לכתב כי ”עכשיו יש דמוקרטיה וזו הסיבה שקשה לשלוט על [אפגניסטן]... זה בעייתי. דמוקרטיה היא לא גלויה כך שתוכל להישלח מארצות הברית למדינות כמו אפגניסטן ועיראק.” מצד המשטר של הטליבאן, מושל הטליבאן נהרג בהפצצה אווירית של חיל האוויר האמריקאי במהלך מאי 2016, טענה שהטליבאן מכחיש.
חלוקה מנהלית
עריכהמחוזות אפגניסטן מחולקות ליחידות שלטוניות בשם "נפות", להלן הנפות של מחוז קנדהאר ואוכלוסייתן:[דרוש מקור][דרושה הבהרה]
- ארגנדאב – 69,000
- ארגסתאן – 38,256
- דאמאן – 38,516
- גוראכ – 80,000
- קנדהאר – 614,100
- ח'אכריז – 25,074
- מערוף – 36,700
- מייואנד – 65,254
- פונג'וואי – 96,800
- ריג – 9,900
- שאה ואלי כות – 48,400
- שוראבכ – 12,600
- ספין-בולדכ – 111,800
ראו גם
עריכהקישורים חיצוניים
עריכה- קנדהאר - תוכנית ללימוד תרבות ומאבקים
- Afghanistan: Kandahar province produces 290,000 tons of grapes in 2020