שבתאי טל
שבתאי טל (נולד ב-9 בינואר 1939) הוא עיתונאי וצלם עיתונות ישראלי.
![]() | |
שבתאי טל עם מצלמת הלייקה M5 שלו | |
לידה |
9 בינואר 1939 (בן 85)![]() |
---|---|
לאום |
![]() |
תחום יצירה | צילום |
הושפע על ידי | דוד רובינגר, אנרי קרטייה ברסן, תומאס הופקר |
יצירות ידועות | דוד בן-גוריון, הפריצה לשער האריות, לחיצת היד המשולשת קרטר-בגין-סאדאת |
ביוגרפיה
עריכהנולד ברמת גן. לאחר שחרורו מצה"ל החל ללמוד עיצוב גרפי באקדמיה לאמנות "בצלאל" בירושלים. במקביל ללימודיו עבד כצלם בעיתון הסטודנטים "פי האתון." בשנת 1959, בהשראת הצלם דוד רובינגר אותו פגש בירושלים, החליט להתחיל לעבוד כצלם עיתונות עצמאי. לאחר שצילומיו התפרסמו בעיתונות הארצית והבינלאומית, הקים טל ב-1966 את סוכנות הצילום "ניוזפוט", עם הצלמים נחום גוטמן ודניאל רוזנבלום.
במהלך מלחמת ששת הימים גויס כצלם ליחידת דובר צה"ל וצילומיו התפרסמו במגזינים ברחבי העולם, לרבות השבועונים "טיים" ו"לייף". במלחמת יום הכיפורים התלווה כצלם לאלוף אריאל שרון ותיעד את ימי המלחמה של אוגדה 143 עליה פיקד שרון. רבים מצילומיו התמקדו בדמות האדם בשדה הקרב, ותיעדו את פני הלוחמים, השבויים המצרים וגילויי השמחה על השיבה הביתה מן השבי. מבחר מצילומיו אלה הוצגו בתערוכת יחיד בשם "אדם בקרב" במוזיאון היהודי בניו יורק בשנת 1974[1], ושנה לאחר מכן בירושלים. בשנת 2003, במלאת 30 שנה למלחמה, הוצגה התערוכה שוב בגלריית החלונות בתל אביב[2], ובשנת 2013, במלאת 40 שנה למלחמה, הוצגה שוב במרכז יצחק רבין[3].
בשנת 1968 החל טל לצלם עבור השבועון הגרמני היוקרתי "שטרן", וב-1979 מונה לראש המשרד של השבועון בישראל[4]. במסגרת עבודתו תיעד עבור השבועון אירועים היסטוריים רבים, בהם: השיחות לקראת הסכם השלום בין ישראל למצרים (1978–1979), מלחמת לבנון הראשונה (1982), בה גם נפצע במהלך עבודתו כצלם בפאתי ביירות, האינתיפאדה הראשונה (1987) וישראל במלחמת המפרץ (1991). טל תיעד במצלמתו עבור ה"שטרן" גם את פלישת טורקיה לקפריסין (1974) ואת שלהי מלחמת וייטנאם (1975). ב-1979 היה ממקימי "אגודת כתבי החוץ בישראל" (FPA), יחד עם עיתונאים עמיתים, והיה גם חבר בהנהלתה.
בשנת 1971 צילם את אחת התמונות המפורסמות ביותר של דוד בן-גוריון בעת שנכח בוועידת מפלגת העבודה בבנייני האומה בירושלים. טל צילם את התמונה מרחוק, עם עדשת 500 מ"מ. הצילום של בן-גוריון הנשען בסנטרו על ידיו, הפך לאייקון תרבותי, הודפס ככרזה של מרכז ההסברה וזכה לתפוצה ופרסום אדיר כצילום האולטימטיבי של דוד בן-גוריון[5].
באותה שנה (1971), במסגרת כתבה עיתונאית, צילם את מאיר לנסקי שעלה להר הזיתים על מנת לחפש את קבר סבו, ולאחר מכן בכותל המערבי. סדרת הצילומים הזו הידקה את הקשר בין לנסקי לבין טל, וב-1975 נעתר לנסקי לבקשתו של טל להעניק ראיון בלעדי לשבועון "שטרן" מביתו שבפלורידה, ראיון שנגנז בסופו של דבר, ולא פורסם מעולם, לאחר שלנסקי חזר בו מהסכמתו הראשונית לפרסום הראיון מסיבות לא ברורות.
בשנת 2000 התבקש על ידי משטרת ישראל לנהל את הכיסוי של התקשורת הזרה לאירועי מיסת חג המולד בגליל בעת ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני. לאור הצלחת הסיקור, התבקש להמשיך לשרת כמתנדב בדוברות המשטרה. בשנת 2007 הגה והקים שבתאי את "יחידת התיעוד הלאומית" – יחידת צלמי וידאו מתנדבים ומתנדבות במסגרת המשמר האזרחי של משטרת ישראל, שיעודה תיעוד אירועים בעלי משמעות לאומית לצורכי הסברה בעולם[6]. טל פיקד על היחידה עד לפרישתו בדרגת ניצב-משנה בשנת 2017.
מתגורר בתל אביב-יפו. נשוי ואב לשלושה ילדים. בתו היא השחקנית יעל טל.
גלריה
עריכה-
פגישת כתבי חוץ עם ראש הממשלה מנחם בגין
-
האפיפיור יוחנן פאולוס השני בעת ביקורו בישראל
-
המפגש בין ניצולי מבצע אנטבה לבני משפחותיהם עם הגיעם לנמל התעופה לוד
-
לחיצת היד המשולשת לאחר החתימה על הסכם השלום בין ישראל למצרים
ראו גם
עריכהקישורים חיצוניים
עריכה- שבתאי טל, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
הערות שוליים
עריכה- ^ Shabtai Tal (2014-01-28), אדם בקרב - Man In Combat, נבדק ב-2018-11-20
- ^ המלצות סוף שבוע, באתר ynet, 2 באוקטובר 2003
- ^ תערוכה ביום:"אדם בקרב", באתר ערוץ 7
- ^ שבתאי טל ואשתו עדי בקבלת פנים להנרי נאנן בישראל, העולם הזה, גיליון 2067, 16 באפריל 1977
- ^ חינוכית ראשונים בעולם (2018-08-07), שוב בתמונה | תיק תקשורת: דוד בן-גוריון, נבדק ב-2018-11-20
- ^ אורן פרסיקו, חומרים להראות, באתר העין השביעית, 9 במרץ 2015