שער אשתר
ערך ללא מקורות | |
שער אִשְׁתַר (בארמית: ܕܵܪܘܲܐܙܲܐ ܕܥܵܐܫܬܲܪ – דָרְוַאזַא דְעָאשְתַר) שימש כשער השמיני לעיר בבל, שער הכניסה הכחול המפורסם שלה. השער נקרא על שם האלה אשתר.
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
סוג |
שער העיר ![]() |
על שם |
אשתר ![]() |
מיקום |
חילה ![]() |
מדינה |
גרמניה ![]() |
הקמה ובנייה | |
תקופת הבנייה | ? – 575 לפני הספירה |
תאריך פתיחה רשמי |
575 לפנה״ס ![]() |
קואורדינטות | 32°32′36″N 44°25′20″E / 32.543333°N 44.422222°E |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/37/Ishtar_gate_in_Pergamon_museum.jpg/250px-Ishtar_gate_in_Pergamon_museum.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Processional_Way_%28Babylon%29_in_Pergamon_Museum.jpg/250px-Processional_Way_%28Babylon%29_in_Pergamon_Museum.jpg)
היסטוריה
עריכההשער נבנה, לפי ההערכות, בין השנים 605 לפנה"ס ל-575 לפנה"ס לפקודת המלך נבוכדנצר השני בצידה הצפוני של העיר[1]. הכניסה לעיר בבל העתיקה הייתה דרך פרוזדור ארוך מוקף חומות מאסיביות משני צידיו כאשר בסופו השער. הרחוב הראשי בעיר הוביל משער אישתר שנמצא בצפון למקדש אסגילה, המקדש לאל מרדוך.
השער המקורי נחשב אחד שבעת פלאי תבל עד שמקומו נתפס על ידי המגדלור באלכסנדריה.
בתחילת המאה ה-20 גילה הארכאולוג הגרמני רוברט קולְדֶוֶוי (Robert Koldewey) בבבל שרידים מרשימים מהשער. הוא הועבר לברלין, ונבנה מחדש במוזיאון פרגמון שהוקם בשנת 1910, בסמוך למזבח פרגמון[2].
רחוב התהלוכות של בבל
עריכהמשער אשתר במוזיאון נמשך רחוב התהלוכות של בבל שנבנה בשנות מלכותו של נבוכדנצר השני (604–562 לפנה"ס). רק 250 מטר נחפרו של ידי משלחת גרמנית בשנים 1899–1917. לפי הממצאים שוחזר קטע באורך 30 מטר וברוחב של 8 מטר (הרוחב המקורי היה 20–24 מטר). ברחוב עברו תהלוכות בחגים השונים, משער אשתר למקדש של האל מרדוך.
הרחוב היה מקושט בשני צדדיו בלבנים עם זיגוג צבעוני ועם תבליטים של אריות, החיה המקודשת של האלה אשתר.
במוזיאון יש דגם של רחוב התהלוכות.
-
רחוב התהלוכות של בבל
-
תבליטי אריות ברחוב התהלוכות
-
תבליטי אריות ברחוב התהלוכות
ראו גם
עריכהקישורים חיצוניים
עריכה- שער אשתר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
- שער אשתר, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)
הערות שוליים
עריכה- ^ Anita Di Chiara, Lisa Tauxe, Helen Gries, Barbara Helwing, Matthew D. Howland, E. Ben-Yosef, An archaeomagnetic study of the Ishtar Gate, Babylon, Plos One, 17 בינואר 2024 (באנגלית)
- ^ FELIP MASÓ, Inside the 30-Year Quest for Babylon’s Ishtar Gate, נשיונל ג'יאוגרפיק, 5 בינואר 2018 (באנגלית)