תמנת חרס
תִּמְנֵת חֶרֶס (או תִּמְנַת סֶרַח) הוא יישוב מקראי בהר אפרים, המתואר במקרא כמקום מגוריו וקבורתו של יהושע בן נון.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/he/thumb/9/94/Sca%D7%99%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A2%D7%91%D7%9F%D7%A0%D7%95%D7%9F06.jpg/250px-Sca%D7%99%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A2%D7%91%D7%9F%D7%A0%D7%95%D7%9F06.jpg)
יש המזהים אותו עם הכפר הפלסטיני כיפל חארת', הממוקם כק"מ צפונית מערבית לעיר אריאל, סמוך לכביש חוצה שומרון. הוא גם מזוהה עם ח'רבת תִּבְּנֶה, שנמצאת כקילומטר אחד מערבית ליישוב נווה צוף (חלמיש)[1].
העיר נכללה בתחום נחלת שבט אפרים וניתנה על ידי עם ישראל ליהושע בן נון, כאמור: ”...וַיִּתְּנוּ בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל נַחֲלָה לִיהוֹשֻׁעַ בִּן-נוּן בְּתוֹכָם. עַל פִּי ה' נָתְנוּ לוֹ אֶת הַעִיר אֲשֶׁר שָאָל, אֶת תִּמְנַת סֶרַח בְּהַר אֶפְרָיִם, וַיִּבְנֶה אֶת הֵעִיר וַיִּשֶׁב בָּה”.[2]
יהושע בן-נון התגורר בתמנת חרס עד יום מותו ואף נקבר במקום: ”וַיָמָת יְהוֹשֻּעַ בִּן-נוּן...וַיִּקְבְּרוּ אוֹתוֹ בִּגְבוּל נַחֲלָתוֹ בְתִמְנַת חֶרֶס בְּהַר אֶפְרָיִם”.[3]
לפי המסורת היהודית גם קבריהם של כלב בן יפונה ואביו של יהושע, נון, נמצאים במקום, ועד היום משמשים כמקום עלייה לרגל.
מקור השם "תמנת סרח" הוא שיבוש שמו המקורי של המקום "תמנת חרס". לדעת חוקרי המקרא, השיבוש נבע בעיקרו מכוונת הגנאי של סופר המקרא, מפני שהשם המקורי נשמר ככל הנראה מהיישוב הכנעני שקדם לתקופתו של יהושע ורמז על פולחן השמש ("חרס" היא שמש[4]) במקום, טרם התנחלות השבטים.
על פי מדרש בראשית רבתי (כה, יא) ופירוש רש"י ליהושע,[5] על קברו של יהושע הועמדה תמונת שמש.[6]
במסכת בבא בתרא "אמר ר' אלעזר: בתחלה פירותיה כחרס, ולבסוף פירותיה מסריחין"[7]. סרח שהפירות שמנים ועולים על גדותיהם כמו סרח העודף.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/5/51/Caleb2.jpg/250px-Caleb2.jpg)
ראו גם
עריכהלקריאה נוספת
עריכה- איתן אבניאון, המילון האנציקלופדי של המקרא, איתאב - בית הוצאה לאור, 2003.
קישורים חיצוניים
עריכה- דביר רביב, מקום קבורתו של יהושע בן נון
הערות שוליים
עריכה- ^ שפי גבאי, תמנת חרס אשר בהר אפרים, דבר, 19 בספטמבר 1967
- ^ ספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים נ'–נ"א.
- ^ ספר שופטים, פרק ב', פסוקים ח'–ט'.
- ^ יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, לא כך כתוב בתנ"ך, עמ' 61.
- ^ רש"י על יהושע כד, פסוק ל.
- ^ יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, לא כך כתוב בתנ"ך, עמ' 62.
- ^ בבא בתרא קכב ע"ב