דיקסיט דומינוס
דיקסיט דומינוס (לטינית: Dixit Dominus, לפי המקור העברי "נאום ה'") היא יצירה מוזיקלית דתית, מעין קנטטה כנסייתית בשמונה חלקים, בלטינית, מאת גאורג פרידריך הנדל, מבוססת על מילות מזמור תהילים ק"י[1] ובסיומה עם תוספת בהשראת הברית החדשה. נושאת מספר הקטלוג 232 HWV ברשימת יצירותיו של הנדל. הולחנה בסגנון בארוקי ובוצעה לראשונה ברומא בשנת 1707. מיועדת לחמישה זמרים סולנים - שני סופרנים, אלטו, טנור ובאס, מקהלה, תזמורת כלי מיתר (שני כינורות, שתי ויולות, צ'לו, קונטרבס) ובאסו קונטינואו. יצירה זו נמצאת באחד מכתבי היד האוטוגרפים המוקדמים ביותר של הנדל, הנשמר במוזיאון הבריטי בלונדון. היא פורסמה בשנת 1867
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/f/fa/George_Frideric_Handel_by_Balthasar_Denner.jpg/200px-George_Frideric_Handel_by_Balthasar_Denner.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Rome-Piazza_del_Popolo-Ob%C3%A9lisque_et_%C3%A9glises_Santa_Maria.jpg/175px-Rome-Piazza_del_Popolo-Ob%C3%A9lisque_et_%C3%A9glises_Santa_Maria.jpg)
תולדות היצירה
עריכההנדל הלחין את "דיקסיט דומינוס" בעת מסעו באיטליה בגיל 22. ייתכן כי התחיל לכתוב אותה בעת שהייתו בפירנצה ובוונציה וסיים אותה ב-11 באפריל 1707 ברומא. באיטליה זכה להערכה מצד נציגים בולטים של האצולה ושל הממסד הקתולי שניסו אף לשכנעו לנטוש את אמונתו הלותרנית. בלי להמיר את דתו, הוא הסכים לכתוב כמה עבודות מוזיקליות בשפה הלטינית ברוח הכנסייה הרומית קתולית.
הנדל ביקש להוכיח את עצמו בזירה המוזיקלית האיטלקית שנהנתה מיוקרה רבה בכל אירופה המערבית. יש אומרים כי היצירה הוזמנה על ידי הקרדינל קרלו קולונה (1665 - 1739) שהיה קשור למסדר הכרמליטים. היא בוצעה יחד עם האנטיפון סאלווה רגינה Salve regina, עוד שני מזמורי תהלים לאודאטה פוארי Laudate pueri (תהלים קי"ג) וניסי דומיניס Nisi Dominis (תהלים קכז) ועוד כמה קטעים נוספים - האנטיפונים "טה דקוס וירגינאום" Te Decus Virgineum, הק אסט רגינה וירגיניום Haec est Regina Virginium, והמוטט "סביאט טלוס אינטר ריגורס". Saeviat tellus inter rigores, בחגיגות השנתיות של הערבית של מרים הקדושה, גבירת הכרמל, ב-16 ביולי 1707 ככל הנראה בכנסייה סנטה מריה אין מונטסנטו בפיאצה דל פופולו ברומא. [2] [3]
מבנה ואפיונים של היצירה
עריכההיצירה כתובה בסול מינור וביצועה נמשך 30-35 דקות. היא קרובה לדפוס של מיסה עם קטעים חלופיים לסולנים ולמקהלה ומזכירה קצת יצירות מקהלתיות מסוימות של ויוואלדי. המלחין מעמיד אתגר בפני הווירטואוזיות של הסולנים והמקהלה.
היא מורכבת משמונה חלקים, כדלקמן:
חלק | מבצעים | מילים (עברית) | מילים (לטינית) |
---|---|---|---|
1 | מקהלה | לְדָוִד, מִזְמוֹר:
נְאֻם ה', לַאדֹנִי--שֵׁב לִימִינִי; עַד-אָשִׁית אֹיְבֶיךָ, הֲדֹם לְרַגְלֶיךָ |
Dixit Dominus Domino meo: Sede a dextris meis, donec ponam inimicos tuos scabellum pedum tuorum. |
2 | אריה (קונטראטנור סולו) |
מַטֵּה-עֻזְּךָ--יִשְׁלַח ה', מִצִּיּוֹן; רְדֵה, בְּקֶרֶב אֹיְבֶיךָ | Virgam potentiae tuae emittet Dominus ex Sion: dominare in medio inimicorum tuorum. |
3 | אריה (סופרן סולו) |
עַמְּךָ נְדָבֹת, בְּיוֹם חֵילֶךָ:
בְּהַדְרֵי-קֹדֶשׁ, מֵרֶחֶם מִשְׁחָר; לְךָ, טַל יַלְדֻתֶיךָ |
Tecum principatus in die virtutis tuae, in splendoribus sanctis. Ex utero ante luciferum genui te. |
4 | מקהלה | נִשְׁבַּע ה', וְלֹא יִנָּחֵם-- אַתָּה-כֹהֵן לְעוֹלָם;
עַל-דִּבְרָתִי, מַלְכִּי-צֶדֶק. |
Iuravit Dominus et non paenitebit eum:
Tu es sacerdos in aeternum secundum ordinem Melchisedech. |
5 | סולנים ומקהלה | אֲדֹנָי עַל-יְמִינְךָ; מָחַץ בְּיוֹם-אַפּוֹ מְלָכִים | Dominus
a
dextris tuis, |
6 | סולנים ומקהלה | יָדִין בַּגּוֹיִם, מָלֵא גְוִיּוֹת; מָחַץ רֹאשׁ, עַל-אֶרֶץ רַבָּה. | Iudicabit in nationibus: Implebit ruinas, conquassabit capita in terra multorum. |
7 | דואט לסופרן ומקהלה | מִנַּחַל, בַּדֶּרֶךְ יִשְׁתֶּה; עַל-כֵּן, יָרִים רֹאשׁ. | De torrente in via bibet, propterea exaltabit caput. |
8 | מקהלה | הלל לאב, ולבן ולרוח הקודש
כפי שהיה בראשית, ועתה ולעולמי עולמים. אמן. |
Gloria Patri, et Filio, et Spiritui Sancto, Sicut erat in principio, et nunc, et semper, et in saecula saeculorum. Amen. |
קישורים חיצוניים
עריכה- Wendy Thompson Handel' Omnibus Press, 1994 London
- Winton Dunn - Handel - from The New Grove, ,Dictionary of Music and MusiciansPapermac Macmillan, London 1982
הערות שוליים
עריכה- ^ מספר המזמור בספר תהלים לפי התרגום הלטיני "וולגאטה הוא ביחידה פחות - 109 -לעומת 110 בברית הישנה של הכנסייה הלותרנית ובמקרא.
- ^ W.Thompson (1994) p.39
- ^ המוזיקה של הנדל והכרמליטים