יהודה דרעי
הרב יהודה דרעי (ג' באב ה'תשי"ז, 31 ביולי 1957[1] – ג' בתמוז ה'תשפ"ד, 9 ביולי 2024[2]) היה רבה הראשי של באר שבע וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל.
לידה |
31 ביולי 1957[1] ג' באב ה'תשי"ז מקנס, מרוקו | ||||
---|---|---|---|---|---|
פטירה |
9 ביולי 2024[2] (בגיל 66) ג' בתמוז ה'תשפ"ד ירושלים, ישראל | ||||
מקום קבורה | בית העלמין סנהדריה | ||||
מדינה |
ישראל ![]() | ||||
מקום מגורים | באר שבע | ||||
מקום פעילות | ישראל | ||||
תקופת הפעילות |
? – 9 ביולי 2024 ![]() | ||||
השתייכות | חרדים ספרדים | ||||
| |||||
![]() ![]() |
ביוגרפיה
עריכהנולד בעיר מקנס שבמרוקו, לאליהו ואסתר לבית אזוגי. הוריו התגוררו באחד הרבעים החדשים המבוססים בעיר, והושפעו מהתרבות הצרפתית. אביו היה בעל עסק חייטות מצליח, ומשפחתו ניהלה אורח חיים מסורתי ולא נחשבה דתית.[3] בגיל 5 החל ללמוד בבית הספר אוצר התורה ששילב לימודים כלליים עם לימודים יהודיים. ב-1968, בגיל 10, עלתה משפחתו לישראל בגל העלייה שהחל עם סיום מלחמת ששת הימים, והשתקעה בבת ים.
דרעי נשלח ללמוד בבית ספר ממלכתי דתי בראשון לציון, אך הפסיק לבקר בו לאחר חודש בשל קשיי השתלבות. לאחר כחצי שנה של חוסר מעש, שבהם כמעט ולא עזב את ביתו בשל חששם של הוריו שיושפע מהשכונה שהפשע והנחשלות פשו בה, שוכנעו הוריו על ידי פעילים חרדים מ"חבר הפעילים", שפעלו בקרב העולים החדשים, להכניס אותו ואת אחיו הצעיר אריה ל"מתיבתא" חרדית בחדרה שכללה פנימייה, אביו התייעץ עם רב העיר בת ים דאז הרב אליהו בקשי דורון שעודדו לעשות את המהלך. לאחר כשלש שנים, ב-1973, נסגרה הפנימייה והוא עבר יחד עם עשרות מתלמידיה לישיבה החרדית הספרדית פורת יוסף בירושלים. בהמשך עבר לישיבת עטרת ישראל הליטאית.
תחילה כיהן כרבה של שכונת רמות בירושלים, שם גם עמד בראשות כולל אברכים קול יהודה שהקים בעזרת אחיו.
בשנת 1997 התמנה לרב העיר באר שבע ומתוקף כך כחבר מועצת הרבנות הראשית. שימש כיו"ר הוועדה למועצות דתיות, סת"ם, מילה ומיסיון ויו"ר ועדה לאישור מועמדים לבחינות בדיינות.
ב-2005 התמודד לתפקיד הרב הראשי של תל אביב-יפו מול הרב ישראל מאיר לאו אולם הפסיד לאחרון.[4]
ב-2014 הגיש את מועמדותו לתפקיד הרב הראשי הספרדי של ירושלים אך פרש לפני ההצבעה.
היה בקשרים טובים עם רבני זרם הציונות הדתית והיה אורח כבוד מדי שנה ביום ירושלים בישיבת מרכז הרב.[5]
ב-2016 נאבק נגד קיום מצעד הגאווה בבאר שבע ברחוב הראשי ונגד לבוש לא הולם במצעד.[6]
ב-2024, לקראת הבחירות לרבנות הראשית לישראל הכריז שיתמודד לתפקיד הראשון לציון והרב הראשי לישראל הספרדי.[7][8]
ביוני 2024 אושפז במחלקה לטיפול נמרץ בהדסה עין כרם במצב קשה. נפטר בג' בתמוז ה'תשפ"ד, 9 ביולי 2024[2] הוא נקבר בבית העלמין סנהדריה בירושלים.[9]
בהלווייתו הצהיר הרב הראשי לישראל לשעבר, הראשון לציון הרב יצחק יוסף כי בנו הרב אברהם, ימלא את מקומו כרב העיר באר שבע.[10] גם הראשון לציון הרב שלמה משה עמאר בביקורו בישיבת אוהל בנימין בעיר באר שבע אמר שהוא ממשיך דרכו.[11] בפועל מונה רב העיר אופקים הרב עמרם אוחיון, לממלא מקומו.[12]
כולל קול יהודה
עריכההרב יהודה דרעי עמד בראש עמותת "קול יהודה" שניהלה כולל אברכים. בחודש יולי 1989 העבירה עיריית ירושלים לעמותה 400,000 שקל. העברת הכסף בוצעה ללא אישור וועדת הכספים ומועצת העיר, וזאת לאחר שאריה דרעי כמנכ"ל משרד הפנים, התחייב להגדיל את תקציב עיריית ירושלים בתמורה.
בית משפט השלום בירושלים, בפסק דין שניתן פה אחד קבעו השופטים שולמית דותן, חיים לחוביצקי ואהרון פרקש: "(אריה) דרעי העמיד עצמו בניגוד עניינים חריף וחמור. נדמה לנו שמצב עניינים כזה לא יכול להתקבל כמעשה כשר, כי אם כמעשה שבו יסוד של ניוון מוסרי, לאמור, של שחיתות".[13]
חיים אישיים
עריכההיה נשוי למרים בתו של רבי יצחק טולדנו, גיסו הרב מרדכי טולדנו חתן מרן הגר''ע יוסף. בניו נשואים לבנות של הרב אברהם יוסף, הרב יצחק יוסף וח"כ אריאל אטיאס. בנותיו נשואות לרב עובד צמח, לרב שלמה רבין אב"ד לקהילות הבוכרים בארצות הברית וקנדה לרב אביחי אילוז, לרב דוד כהן ולרב שמואל לוי. אחיו הוא יו"ר מפלגת ש"ס אריה דרעי.
מספריו
עריכה- אמרי יהודה - ילקוט מאמרים ושיחות מוסר מדברי רבותינו בש"ס ובמדרשי חז"ל (2 חלקים).
- אמרי יהודה - הגדה של פסח.
- אמרי יהודה - הנישואין בהלכה ובאגדה.
- אבני עזר - על שולחן ערוך (2 חלקים).
- שו"ת משנת עזר - על שולחן ערוך.
- חגים וזמנים - ילקוט מאמרים ופסקי הלכות על סדר המועדים (2 חלקים).
- וזאת ליהודה - אסופת מאמרים, פסקי הלכה, תקנות והנהגות, אגרות ומכתבים.
- נתיבי הוראה - הלכות איסור והיתר.
לקריאה נוספת
עריכהקישורים חיצוניים
עריכה- מוטי לוי, הרב יהודה דרעי: מאשרים הפלות בקלות בלתי נסבלת, באתר וואלה, 22 בפברואר 2011
- הרב יהודה דרעי, כשרות עדי קידושין והנהגותיו של רבי עובדיה יוסף זצ"ל
- יהודה בן אליהו דרעי, דף שער בספרייה הלאומית
- כל הכתבות על הרב יהודה דרעי, באתר ערוץ 7
- במלאות ה׳שלושים׳ לרבה של באר שבע: הרבנית מרים דרעי נפרדת - בריאיון אישי מיוחד באתר כיכר השבת
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 לפי המופיע ברשימת הדיינים של הנהלת בתי הדין
- ^ 1 2 3 מרב סבר, הרב יהודה דרעי, המועמד לתואר הרב הראשי ורבה של באר שבע הלך לעולמו, באתר ישראל היום, 9 ביולי 2024
- ^ אריה דיין, המעיין המתגבר: סיפורה של תנועת ש״ס, 1999
- ^ אילן מרסיאנו, הרב לאו נבחר להיות רבה של תל-אביב, באתר ynet, 17 באפריל 2005
- ^ דביר עמר, "ד סמל ומופת לרב בישראל: הלך לעולמו רבה של באר שבע הרב יהודה דרעי, באתר ערוץ 7
- ^ יניר יגנה, בדרך לבג"ץ: קהילת הלהט"ב בבאר שבע נלחמת על קיום מצעד גאווה, באתר וואלה, 11 ביולי 2016; אלמוג בן זכרי, המשטרה חזרה בה, ומצעד הגאווה בבאר שבע לא יעבור ברחוב הראשי, באתר הארץ, 11 ביולי 2016
- ^ שילה פריד, נפטר הרב יהודה דרעי, שהיה מועמד לתפקיד הרב הראשי, באתר ynet, 9 ביוני 2024
- ^ הרב יהודה דרעי, המועמד לתואר הרב הראשי ורבה של באר שבע הלך לעולמו, באתר ישראל היום, 9 ביוני 2024
- ^ יהודה דרעי באתר GRAVEZ
- ^ מרב סבר, ללא הליך סדור ובלי הצבעה: בנו של הרב יהודה דרעי מונה למחליפו כרב העיר באר שבע, באתר ישראל היום, 10 ביולי 2024; פלד ארבלי, "אנחנו ממליכים, שאף אחד לא יפר את זה": ההתבטאות שעוררה סערה בלוויה של יהודה דרעי ז"ל, באתר מעריב אונליין, 10 ביולי 2024
- ^ הרב נתנאל סנדרו בוחניק (2024-07-29), ישיבת אוהל בנימין מארחת את הראשון לציון הרה"ג שלמה משה עמאר שליט"א ואת הרה"ג אברהם דרעי שליט"א, נבדק ב-2024-08-02
- ^ דביר עמר, רב העיר אופקים מונה למ"מ רב העיר באר שבע, באתר ערוץ 7, כ' בתמוז תשפ"ד
- ^ אייל הראובני ואילן מרסיאנו, דרעי הורשע בפרשה אחת, זוכה בארבע אחרות, באתר ynet, 25 בספטמבר 2003; אסף גולן, כל פרשות דרעי: מהעמותה הפיקטיבית ועד בית הנופש הענק בספסופה, באתר ישראל היום, 20 בנובמבר 2018