יצחק שולזינגר
יצחק הלוי שולזינגר (ו' באדר ה'תרס"ד, 22 בפברואר 1904 – ט"ז בטבת ה'תשי"ז, 20 בדצמבר 1956) היה רב ושוחט בכפר גנים (היום שכונה בפתח תקווה) ולאחר מכן ראש השוחטים והפוסק בענייני שחיטה בחיפה. כיהן כרב בית הכנסת "יוסף" בשכונת יל"ג בהדר הכרמל.
לידה |
22 בפברואר 1904 ![]() |
---|---|
פטירה |
20 בדצמבר 1956 (בגיל 52) ![]() |
מקום קבורה |
בית הקברות היהודי חוף הכרמל ![]() |
מדינה |
ישראל ![]() |
השכלה | |
תקופת הפעילות |
? – 20 בדצמבר 1956 ![]() |
אב |
אליהו דוד שולזינגר ![]() |
צאצאים | |
חותנים | אברהם חיים צ'צ'יק |
![]() ![]() |
תולדות חייו
עריכהנולד לרב אליהו דוד הלוי שולזינגר ולחוה בת הרב משה יהודה ליב הכהן. אביו היה תלמיד חכם ופעיל ציבור, ועל שמו רחוב בפתח תקווה.
למד בישיבת ראדין בראשות הרב נפתלי טרופ (הגרנ"ט). בתרפ"ד עלה לארץ עם משפחתו ולמד כעשר שנים בישיבת מרכז הרב בראשות הרב הרב קוק.[1] קיבל הסמכה לרבנות מהרב קוק בא' באלול תרפ"ט ומהרב יעקב משה חרל"פ בתשרי תרפ"ז. כמו כן נסמך על ידי הרב אבא יעקב בורוכוב. את שלושת סמיכות אלו הדפיס בראש ספרו "אמרות יצחק" על חומש בראשית. נשא לאשה את בתו של הרב אברהם חיים צ'צ'יק, משמשו של הראי"ה קוק.
בהקדמת ספרו "אמרות יצחק" הקדיש כמה פסקאות לרבותיו בישיבת מרכז הרב:
והיתה מנת חלקי להסתופף בצלו הקדוש של רבנו, אור ישראל וקדושו, רכבו ופרשיו, נזר הדור, מורי ורבי, רבן של ישראל, הרב הראשי הראשון לארץ ישראל, מרן הגאון מוהר"ר אברהם יצחק הכהן קוק זצוק"ל. הכהן והשופט של המקום הקדוש ... רבנו זצ"ל היה מנהיג ושפט את כל העם בצדק, שמסר את נפשו למען הצדק ולימד זכות על העם והארץ ... שנים רבות זכיתי לצקת מים על ידיו הקדושות, לשמוע ולהקשיב בהלכה, אגדה, מוסר ודברי מחשבה קדושים ועמוקים ולכל הגה שהיה יוצא מפי כהן גדול בקדושה ובטהרה
בהמשך תיאר את קרבתו לראש הישיבה הבא, הרב יעקב משה חרל"פ, תוך שימוש בביטויי הערכה עמוקים. למד שחיטה אצל השו"ב הירושלמי הרב מנחם מנדל פרוש. בתרצ"ג מונה כרב ושוחט בכפר גנים. בהמשך כיהן כראש השוחטים והפוסק של בית המטבחיים בחיפה. היה מרבני המזרחי, כיהן כרב בית הכנסת "יוסף" ששכן בבית הספר נצח ישראל ומסר שיעורים בבית הכנסת המרכזי בעיר.
הרב שולזינגר נפטר בפתאומיות בבוקר יום ט"ז בטבת ה'תשי"ז.
עמדותיו
עריכההרב שולזינגר ראה את עצמו כתלמיד מובהק של הראי"ה קוק והיה בעל השקפות ציוניות דתיות. ספרו "אמרות יצחק" על התורה משובץ לאורכו בהתייחסות חוזרת ונשנית למדינת ישראל כאתחלתא דגאולה[2] ובשבחים לחיילי צה"ל, לצד מודעות לקונפליקט הדתי מול התנהלותה ואופיה החילוני של המדינה. דרשה מיוחדת הוא הקדיש להסכמת האומות המאוחדות בכ"ט בנובמבר על הקמת המדינה. בראש הספר נדפסו הסכמות של הרבנים יעקב משה חרל"פ, יצחק אריאלי, שלום נתן רענן, יצחק אייזיק הלוי הרצוג ובן ציון עוזיאל, זאת כתבי סמיכה לרבנות מהרב קוק ומהרב חרל"פ.
בניו של הרב שולזינגר נמנים עם הציבור החרדי. בספר שהוציאו לאחר פטירתו, תחת השם "אמרות יצחק תניינא", נדפסה הקדמה ביוגרפית על הרב שולזינגר, שבה הושמטו קשריו עם הראי"ה קוק, ישיבת מרכז הרב ורבניה, לצד אריכות רבה על לימודיו בישיבת ראדין וישיבות אירופה. לימודיו בישיבת מרכז הרב אוזכרו במשפט סתמי: "ולמד בירושלים עיה"ק כעשר שנים". בנוסף, כאשר ציטטו בניו מדברים שבהם הזכיר את רבותיו, הם מחקו אזכורים אלו באופן שיטתי.[3]
משפחתו
עריכהבשנת תרצ"ד נשא לאישה את סימה, בתו של אברהם חיים צ'יצ'יק שהיה שמשו של הראי"ה קוק[4]. בניו:
- הרב שמואל הלוי שולזינגר - רבה של קריית אתא
- הרב משה מרדכי הלוי שולזינגר - בעל "משמר הלוי"
- הרב אלעזר שולזינגר - חתנו של שלמה לורינץ
- בתו טובה נישאה לישראל פרנקוס[5]
חיבוריו
עריכה- אמרות יצחק : על התורה - יצא לאור ב"דפוס הפועל המזרחי", ירושלים תש"י.
- אמרות יצחק תנינא - לחיבור זה מצורף החיבור "תולדות יצחק" ובו חידושים ופלפולים מבני המחבר. יצא לאור ב"דפוס אשל", בני ברק (זיכרון מאיר) תשל"ד.
- ספר משמר הלויים : על סדר הדפים במסכת חולין. יצא לאור על ידי בניו, בני ברק תש"מ (הדפסה שנייה תשנ"ה).
לקריאה נוספת
עריכה- הרב משה צבי נריה, 'בשדה הראי"ה', כפר הרא"ה תשנ"א, עמלה של תורה, עמ' 465–472.
- הרב איתם הנקין, 'שכתובי היסטוריה במשפחות תלמידי הראיה קוק זצ"ל', אסיף ג (תשע"ו), עמ' 1148–1155.
קישורים חיצוניים
עריכה- אמרות יצחק: על התורה, ירושלים התש"י, באתר היברובוקס
- נו"ן, אמרות יצחק - על החלק הראשון של הספר, הצופה, 2 במרץ 1951, עמ' 5
- נפטר הרב יצחק שולזינגר, שערים, 21 בדצמבר 1956, עמ' 8
- יצחק בן אליהו דוד שולזינגר (1904-1957), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
עריכה- ^ הרב טרופ אמר עליו: "שקדן ומתמיד נפלא כזה לא ראיתי מעודי!" והרב קוק התבטא עליו: "ר' יצחק הוא ממצויני המצוינים בישיבתנו!"
- ^ לדוגמה ראה עמ' יא, רפו, רפט, רצא, קנג-קנד, רמח-רמט, ועוד רבים
- ^ על כל זאת ראה: הרב איתם הנקין, 'שכתובי היסטוריה במשפחות תלמידי הראיה קוק זצ"ל', אסיף ג (תשע"ו), עמ'1148–1155.
- ^ יצחק את סימה יחיו, דואר היום, 26 בינואר 1934
- ^ פרסום נשואין, שערים, 24 בנובמבר 1960, עמ' 3