כחול לבן חוסן לישראל
כחול לבן חוסן לישראל (במקור חוסן לישראל או חוסן ישראל[2]) היא מפלגת מרכז ציונית-ליברלית ישראלית שהקים בני גנץ.
![]() | |
סמליל הרשימה הפוליטית "כחול לבן" בבחירות לכנסת העשרים וארבע (2021) | |
מדינה |
![]() |
---|---|
מייסד | בני גנץ |
מנהיגים | בני גנץ |
תקופת הפעילות | 27 בדצמבר 2018 – הווה (5 שנים) |
אידאולוגיות |
ציונות ליברליזם[1] ממלכתיות |
כנסות | 21-25 |
ממשלות | 35 - 37 |
אותיות | כן (24-25) פה (21-23) |
שיא כוחה | 15 מנדטים (21-23) |
שפל כוחה | 8 מנדטים (24, 25) |
רשימה פוליטית |
כחול לבן (2019-2022) המחנה הממלכתי (2022-) |
מטה |
תל אביב-יפו ![]() |
מיקום במפה הפוליטית | מרכז |
צבעים רשמיים | כחול ולבן |
נציגויות בפרלמנטים | |
הכנסת |
8 / 120 |
, | |
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/he/thumb/e/e6/HosenLeIsrael2019.png/250px-HosenLeIsrael2019.png)
ב-21 בפברואר 2019 החליטו בני גנץ, ויו"ר מפלגת יש עתיד, יאיר לפיד, על ריצה ברשימה משותפת בבחירות לכנסת ה-21 יחד עם שר הביטחון והרמטכ"ל לשעבר בוגי יעלון ומפלגתו תל"ם, להם חבר גם הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי כחלק מחוסן לישראל, ברשימה שנקראה כחול לבן. ברית זו נמשכה גם בכנסת העשרים ושתיים ובבחירות לכנסת העשרים ושלוש, אך התפרקה במשך הכנסת ה-23 על רקע מחלוקת על הקמת ממשלת ישראל ה-35.
היסטוריה
עריכהב-16 בפברואר 2015 סיים בני גנץ את תפקידו כרמטכ"ל, ונכנס לתקופת צינון של כ-3 שנים, בה לא יכול היה להתמודד לכנסת. ב-2 ביולי 2018 תמה תקופת צינון זו.[3] בספטמבר 2018 פורסם כי בכוונת גנץ להצטרף לפוליטיקה.[4]
ב-26 בדצמבר 2018 החליטה הכנסת העשרים על פיזורה ועל הקדמת תאריך הבחירות לכנסת העשרים ואחת. יום לאחר מכן, ב-27 בדצמבר, לאחר ש-109 אנשים חתמו על טופס רשימת מייסדים, נרשמה המפלגה ברשם המפלגות בשם "חוסן ישראל" (אף על פי שידועה ומפרסמת את עצמה ברשתות החברתיות ובאמצעי התקשורת כ"חוסן לישראל").
ב-29 בינואר 2019 המפלגה הכריזה על ריצה משותפת עם מפלגת תל"ם של משה יעלון שהיה רמטכ"ל ושר הביטחון לשעבר, שיהיה מספר 2 ברשימה של חוסן ישראל.[5] באותו ערב התקיים נאום של יו"ר המפלגה בני גנץ לראשונה מאז ההכרזה על הקדמת הבחירות באירוע בגני התערוכה.[6]
המפלגה קיבלה מימון באמצעות ערבויות שהעמידו מספר אנשי עסקים מענפי ייבוא הרכב, הנדל"ן והטכנולוגיה, בסכומים שנעו בין מאות אלפי שקלים ל-2 מיליון ש"ח לכל ערב. בסך הכל קיבלה המפלגה ערבויות בסך 12 מיליון ש"ח.[7][8]
ב-21 בפברואר 2019 הוחלט להקים יחד עם מפלגת תל"ם ומפלגת יש עתיד בראשות יאיר לפיד, רשימה משותפת בשם כחול לבן, אליה הצטרף גם הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי שצורף לחוסן לישראל. לפי הסכם האיחוד, אם הרשימה הייתה מנצחת בבחירות ומקימה את הממשלה, הייתה מתקיימת רוטציה בראשות הממשלה בין יו"ר חוסן לישראל בני גנץ שיכהן שנתיים וחצי בתפקיד לבין יו"ר יש עתיד שיכהן בתפקיד בשנתיים הנותרות.[9]
בבחירות קיבלה הרשימה כולה 35 מנדטים, בהם נכנסו לכנסת העשרים ואחת 15 נציגי חוסן לישראל, כולם חברי כנסת חדשים.[10]
לאחר הבחירות לכנסת ה-22 נכנסו לכנסת אותם 15 חברי כנסת, זאת אף על פי שהרשימה קיבלה פחות מנדטים. בבחירות לכנסת ה-23 גם כן נכנסו אותם חברי כנסת, אך בהמשך, בעקבות התפטרות חלק מהשרים במסגרת החוק הנורווגי, נכנסו חברי כנסת נוספים, לרבות חלק ממפלגות אחרות שהיו שותפות לרשימת כחול לבן, אך בחרו להצטרף כחלק מחוסן לישראל. בעקבות ההתפטרויות במסגרת החוק הנורווגי, ייצוג המפלגה ירד ל-14 מנדטים, לאחר שמנדט אחד עבר למפלגת יש עתיד.
בבחירות לכנסת העשרים וארבע המפלגה רצה שוב ברשימת כחול לבן, רק שהפעם ללא אף מפלגה אחרת.
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש מונה גנץ לשר הביטחון וסגן רה"מ, חילי טרופר מחדש לשר התרבות והספורט, פנינה תמנו שטה לשרת העלייה והקליטה ואורית פרקש הכהן לשרת המדע והטכנולוגיה.
ב-10 ביולי 2022 חתמו בני גנץ וגדעון סער על הסכם ריצה משותפת של המפלגות "חוסן לישראל" ו"תקווה חדשה" בשם "כחול לבן תקווה חדשה" אך לאחר מכן השתנה השם למחנה הממלכתי.[11] לפי ההסכם, המפלגות יפעלו יחדיו גם לאחר הבחירות וימליצו על בני גנץ לראשות הממשלה. נקבע כי היחס בין שתי המפלגות ברשימה המשותפת יהיה 2:1. דהיינו, שני נציגי כחול לבן ולאחריהם נציג תקווה חדשה וחוזר חלילה. מפלגת "דרך ארץ" שהתמודדה בבחירות לכנסת העשרים וארבע יחד עם תקווה חדשה אינה חלק מההסכם.[12]
ב-29 באוגוסט 2023 הגישה המפלגה בקשה לשינוי שמה מחוסן ישראל לכחול לבן חוסן לישראל.[13][14][15]
עמדות פוליטיות
עריכהעל פי בקשת רישום המפלגה ברשם המפלגות מ-27 בדצמבר 2018 מטרות המפלגה הן:[16]
המשך ביסוס וחיזוק מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית לאור החזון הציוני כפי שבא לידי ביטוי במגילת העצמאות תוך קביעת ושינוי סדר העדיפויות הלאומי בנושאים הבאים: חינוך, פיתוח תשתיות לאומיות, חקלאות, חוק משפט וביטחון פנים, מדיניות רווחה, שלום וביטחון.
ב-29 בינואר 2019, בנאום שנשא גנץ יחד עם יעלון, פרשו את עיקרי משנתם:[17][6]
- ביטחון: המפלגה תפעל למען ביטחון ישראל, בהסכמי שלום אם יתאפשרו, או בכוח צבאי. שמירה על גושי התיישבות, רמת הגולן, בקעת הירדן וירושלים המאוחדת.
- שחיתות: מיגור השחיתות השלטונית. לדברי גנץ, ראש ממשלה שמוגש נגדו כתב אישום צריך לפרוש מתפקידו.
- יוקר המחיה: הורדת מחירים בתחומי המזון והדיור. בניית דירות על ידי המדינה.
- בריאות: הקמת בתי חולים נוספים בצפון ובדרום, והרחבת בתי החולים הקיימים במרכז. עידוד לימודי רפואה.
- שוויון חברתי: הענקת מלוא הזכויות לקהילה הגאה. קידום ברית זוגיות גם לבעלי דת. הבטחת זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות.
- סוגיית השבת: המפלגה תפעל להקמת מערך תחבורה ציבורית בשבת ביישובים שירצו בכך.
- ממלכתיות: לא יהיו התקפות על נושאי משרות ציבוריות כמו שופטים, עובדי פרקליטות המדינה, מפכ"ל המשטרה והרמטכ"ל.
באוקטובר 2022 גנץ אמר כי הוא מתנגד לפתרון שתי המדינות.[18] ביולי 2024 המפלגה הצביעה בעד הצעה המקבעת את עמדתה העקרונית של הכנסת נגד הקמת מדינה פלסטינית.[19]
תקנון המפלגה
עריכהתקנון המפלגה קובע כי יו"ר המפלגה הראשון יתמנה לתפקיד למשך 5 שנים, וכי לאחר סיום הקדנציה הראשונה יוכל להמשיך לכהן בתפקיד במשך 3 קדנציות רצופות או במשך 8 שנים – המאוחר מבין השניים.
עוד קובע התקנון כי יו"ר המפלגה יקבע את רשימת המועמדים וסדר שיבוצם, תוך התייעצות עם הנהלת המפלגה. יו"ר המפלגה גם זכאי לבלעדיות בכל הנוגע להחלטה על הצטרפות לקואליציה וקביעת הרכב הקואליציה אם יתבקש להרכיב את הממשלה.
לפי התקנון, סמכויות היו"ר כוללות גם סמכות מלאה לקבוע במקרה של הרכבת ממשלה מי יהיו השרים וסגני השרים מטעם המפלגה, אם כראש ממשלה ואם כחבר סיעה המצטרף לקואליציה.
צעירי כחול לבן חוסן לישראל
עריכההמטה קיים מיום הקמת הפלגה בעקבות איחוד עם יש עתיד ותל"ם המטה אוחד עם צעירי יש עתיד עם פירוק כחול לבן בידי יש עתיד המטה חזר לפעול תחת השם צעירי כחול לבן
במטה הוקמו תאים סטודנטיאליים, אגף התנדבויות ותוכנית מתמחים.
היום מטה הצעירים פועל תחת השם צעירי המחנה הממלכתי
תחת מטה הצעירים הוקם במרץ 2020 נוער "כחול לבן חוסן לישראל" – ארגון בו חברים נערים אשר גילם עומד על 13–18
נציגי "כחול לבן חוסן לישראל" בכנסת
עריכה
ח"כים במפלגה בכנסות שבהן פעלה
|
---|
![]() |
כנסת | מנדטים | חברי כנסת | הערות |
---|---|---|---|
הכנסת ה-21 (2019) | 15 / 120 (מתוך 35 לרשימה כולה)
|
בני גנץ, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מיקי חיימוביץ', מיכאל ביטון, חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מירב כהן, אסף זמיר, יזהר שי, עומר ינקלביץ', ר'דיר מריח, אלון שוסטר, רם שפע, איתן גינזבורג | |
הכנסת ה-22 (2019) | 15 / 120 (מתוך 33 לרשימה כולה)
|
בני גנץ, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מיקי חיימוביץ', מיכאל ביטון, חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מירב כהן, אסף זמיר, יזהר שי, עומר ינקלביץ', ר'דיר מריח, אלון שוסטר, רם שפע, איתן גינזבורג | |
הכנסת ה-23 (2020) | עם הקמת הסיעה: 15 / 120 עם תם הכהונה:12 / 120
|
כהונה מלאה: בני גנץ, גבי אשכנזי, מיקי חיימוביץ', עומר ינקלביץ', איתן גינזבורג, פנינה תמנו-שטה. כהונה חלקית: אבי ניסנקורן, מיכאל ביטון, חילי טרופר, אלון שוסטר, מירב כהן, אסף זמיר, ר'דיר מריח, יזהר שי, רם שפע, אורית פרקש-הכהן, מיכל קוטלר-וונש, עינב קאבלה, תהלה פרידמן, הילה שי-וזאן, יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה |
|
הכנסת ה-24 (2021) | 8 / 120
|
כהונה מלאה: בני גנץ, מיכאל ביטון, אלון שוסטר, איתן גינזבורג, יעל רון בן משה. כהונה חלקית: פנינה תמנו-שטה, חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מופיד מרעי, אלון טל, רות וסרמן-לנדה |
|
הכנסת ה-25 (2022) במסגרת המחנה הממלכתי | 8 / 120 (מתוך 12 לרשימה כולה)
|
בני גנץ, גדי איזנקוט, פנינה תמנו-שטה, מיכאל ביטון, חילי טרופר, מתן כהנא, אורית פרקש-הכהן, אלון שוסטר |
|
תוצאות בחירות
עריכהבחירות | מנהיג | קולות | % | מושבים | +/- | קואליציה/אופוזיציה | הערות |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2019 (אפריל) | בני גנץ | 1,125,667 (#2)
כחלק מכחול לבן |
26.13 | 15 / 120
|
15 | בחירות בזק | |
2019 (ספטמבר) | 1,151,214 (#1)
כחלק מכחול לבן |
25.95 | 15 / 120
|
בחירות בזק | |||
2020 | 1,220,375 (#2)
כחלק מכחול לבן |
26.59 | בתחילת הקדנציה: 15 / 120 בסוף הקדנציה:12 / 120
|
קואליציה | |||
2021 | 292,257 (#4)
כחלק מכחול לבן |
6.63 | 8 / 120
|
4
|
קואליציה | ||
2022 | 432,482 (#4)
כחלק מהמחנה הממלכתי |
9.08 | 8 / 120
|
אופוזיציה | |||
קואליציה | בעקבות מתקפת הפתע על ישראל וכניסתה של ישראל למלחמת חרבות ברזל, הצטרפה המפלגה לממשלת חירום לאומית בזמן היותם בקואליציה גדעון סער פירק את סיעת המחנה הממלכתי לאחר כמה שבועות יצא גדעון סער מהקואליציה. | ||||||
אופוזיציה | פרשו ממשלת החירום הלאומית. |
קישורים חיצוניים
עריכה- אתר האינטרנט הרשמי של כחול לבן חוסן לישראל
- כחול לבן חוסן לישראל, ברשת החברתית פייסבוק
- כחול לבן חוסן לישראל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
- כחול לבן חוסן לישראל, ברשת החברתית אינסטגרם
- כחול לבן חוסן לישראל, סרטונים בערוץ היוטיוב
- כחול לבן חוסן לישראל, באתר רשם המפלגות
הערות שוליים
עריכה- ^ Nickan Fayyazi, Battle of the Benjamins, Medium, 2019-04-09 (באנגלית)
- ^ ברשם המפלגות המפלגה רשומה מאז 2023 בשם "כחול לבן חוסן לישראל" אך בתחילה נרשמה רשמית בשם "חוסן ישראל" אך כונתה בפועל "חוסן לישראל".
- ^ רוץ בני, רוץ: תקופת הצינון של הרמטכ"ל לשעבר תמה, אתר קול חי, 2 ביולי 2018
- ^ "בני גנץ החליט להצטרף לפוליטיקה", באתר מאקו, 6 בספטמבר 2018
- ^ יובל קרני, מורן אזולאי ואיתי שיקמן, סופית: גנץ ויעלון הסכימו על ריצה משותפת, באתר ynet, 29 בינואר 2019
- ^ 1 2 נאום ההצהרה של בני גנץ בכנס חוסן לישראל, סרטון באתר יוטיוב
- ^ חגי עמית, יבואני רכב מתגייסים לטובתו של גנץ: בכירים העניקו ערבות במיליונים, באתר TheMarker, 28 במרץ 2019
- ^ צבי זרחיה, חוסן לישראל גייסה ערבויות נוספות בסך 7 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 28 במרץ 2019
- ^ גנץ ולפיד הודיעו על איחוד ורוטציה, אשכנזי מצטרף, באתר ynet, 21 בפברואר 2019
- ^ חדשים וחוזרים: כל הפנים והשמות של חברי הכנסת ה־21, באתר מעריב אונליין, 11 באפריל 2019
- ^ יאיר שרקי, דפנה ליאל, עמית סגל, "יחד נוכל לפרוץ את המבוי הסתום": גנץ וסער הכריזו על איחוד בין כחול לבן לתקווה חדשה, באתר מאקו, 10 ביולי 2022
- ^ 103FM, הנדל נשאר בחוץ בשל דרישת בני גנץ? בכיר תקווה חדשה מגיב, באתר מעריב אונליין, 11 ביולי 2022
- ^ בקשה לרישום מפלגה, באתר משרד המשפטים - רשות התאגידים
- ^ בנצי רובין, לירן וינשטיין, אחרי סער: גם גנץ מעדכן את שם המפלגה שלו, באתר "סרוגים", 1 באוגוסט 2023
- ^ שינוי שם מפלגה, באתר רשם המפלגות
- ^ הבקשה לרישום מפלגת חוסן לישראל(הקישור אינו פעיל, 4.6.2021), באתר "הארץ"
- ^ יובל קרני, גנץ בנאומו הראשון: "ראש ממשלה שמוגש נגדו אישום לא יכול לכהן", באתר ynet, 29 בינואר 2019
- ^ בנצי רובין, גנץ: "אני איש מרכז עם אג'נדת ימין ביטחונית. שתי מדינות? לא ריאלי", באתר "סרוגים", 30 באוקטובר 2022
- ^ נעה שפיגל, בתמיכת המחנה הממלכתי, הכנסת הצהירה: מתנגדים להקמת מדינה פלסטינית, באתר הארץ, 18 ביולי 2024