לואי אגאסי
לואי אגאסי (בצרפתית: Louis Agassiz; 28 במאי 1807, מוֹטייה (Môtier) שווייץ – 14 בדצמבר 1873, קיימברידג' מסצ'וסטס ארצות הברית) היה מדען שווייצרי-אמריקאי רב-תחומי, ביולוג, רופא, גאולוג, ואנתרופולוג. ישעיהו ליבוביץ ראה בו את אחד מגדולי חוקרי הזואולוגיה, הפלאונטולוגיה והגאולוגיה[1] בנוסף לאלה תרם רבות גם לאיכתיולוגיה. נחשב למדען האמריקני הראשון בעל שם בינלאומי. תרומתו המדעית החשובה ביותר היא תורת עידני הקרח.
![]() | |
לידה |
28 במאי 1807 מוטייה, שווייץ ![]() |
---|---|
פטירה |
14 בדצמבר 1873 (בגיל 66) קיימברידג', מסצ'וסטס, ארצות הברית ![]() |
שם לידה |
Jean Louis Rodolphe Agassiz ![]() |
ענף מדעי | גאולוגיה, פלאונטולוגיה |
מקום מגורים | שווייץ ארצות הברית |
מקום קבורה |
בית הקברות מאונט אובורן ![]() |
מקום לימודים |
|
מנחה לדוקטורט |
קרל פרידריך פיליפ פון מרטיוס ![]() |
מוסדות |
|
תלמידי דוקטורט |
Frederic Ward Putnam ![]() |
פרסים והוקרה |
|
בן או בת זוג |
|
צאצאים |
אלכסנדר אגסיז, Pauline Agassiz Shaw, איידה היגינסון ![]() |
תרומות עיקריות | |
נחשב למדען האמריקני הראשון בעל שם בין-לאומי. תרומתו המדעית החשובה ביותר היא תורת עידני הקרח. | |
חתימה |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
השכלה
עריכהלואי אגאסי נולד וגדל בחלק דובר הצרפתית של שווייץ, שם גם למד בבית ספר תיכון. את השכלתו האוניברסיטאית רכש באוניברסיטאות של ציריך, היידלברג, מינכן ואוניברסיטת העיר ארלנגן. הוא למד במקביל רפואה וביולוגיה. בשנת 1829 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה מאוניברסיטת ארלנגן וב-1830 תואר דוקטור לרפואה מאוניברסיטת מינכן. ממינכן עבר לאוניברסיטת פריז שם עבד עם אלכסנדר פון הומבולדט וז'ורז' קיווייה. בהשפעתם התמחה בגאולוגיה וזואולוגיה.
עבודתו המדעית
עריכהתחילת דרכו המדעית הייתה באיכתיולוגיה (חקר הדגים). עבודתו הראשונה פורסמה ב-1829 ועסקה בדגי המים המתוקים של ברזיל. ב-1830 החל בפרויקט מדעי רחב של תיאור דגי המים המתוקים של מרכז אירופה, פרסום המחקר הסתיים ב-1842. את ההכרה העולמית בתחום חקר הדגים רכש בחקר מאובני דגים. את מחקר המאובנים החל ב-1829, תוצאות המחקר התפרסמו בחמישה כרכים של ה"מחקר במאובני דגים" (Recherches sur les poissons fossiles) בשנים 1833 עד 1843. בהמשך עבר למחקר מאובנים של חסרי חוליות.
תאוריית עידן הקרח
עריכהאגאסי היה זה שהעלה לראשונה, ב-1837, את ההשערה המדעית של עידן הקרח. במסגרת מחקר הקרחונים הוא הקים תחנת מחקר על אחד מקרחוני הארה שמהם נובע נהר הארה ושהה בו תקופה מסוימת. ב-1840 פרסם את ה"מחקר על הקרחונים" (בצרפתית: Études sur les glaciers), בן שני הכרכים, בו פרסם את תוצאות מחקריו. מסקנת המחקר הייתה שבעבר הלא רחוק הייתה שווייצריה כמו גרינלנד בזמנו, כלומר משטח קרח ענק. פרסום זה נתן דחף למחקר תופעת הקרחונים בכל חלקי תבל.
לאחר שעבר לארצות הברית (להלן) היה מהחוקרים הראשונים של הקרחונים בצפון אמריקה.
התקופה האמריקאית
עריכהב-1846 היגר אגאסי לארצות הברית ובשנת 1847 מונה לפרופסור לזואולוגיה וגאולוגיה באוניברסיטת הרווארד. בהרווארד יסד, ב-1859 את המוזיאון לזואולוגיה משווה (Comparative Zoology) אותו ניהל עד מותו. במקביל להרווארד היה גם מרצה מן החוץ באוניברסיטת קורנל, ובמשך שנתיים שימש גם כפרופסור לאנטומיה משווה (comparative anatomy) באוניברסיטת צ'ארלסטון.
בשנותיו בארצות הברית פחתה פעילותו המחקרית של אגאסי, והוא הקדיש את עיקר מרצו להוראה. בכך הייתה לו השפעה גדולה על התפתחות מדעי הגאולוגיה והזואולוגיה בארצות הברית. רבים מהחוקרים החשובים בתחומים אלו היו בין תלמידיו. שמעו של אגאסי יצא גם בציבור הרחב כמדען בעל שם בינלאומי.
לאחר שהתאלמן נישא בשנית, ב-1850, לאליזבת קבוט קרי, סופרת בוסטונית, שהייתה שותפה לייסוד קולג' הנשים רדקליף ונשיאתו הראשונה. לאחר מות אגאסי כתבה ביוגרפיה מקיפה עליו.
אגאסי והגזענות המדעית
עריכהבתקופתו האמריקאית הרבה אגאסי לכתוב בתחום שלימים כונה גזענות מדעית. הוא היה מאמין נלהב של הפוליגניזם, התורה שלפיה הגזעים נבראו כל אחד בנפרד, ויש להם יכולות שונות. אגאסי דגל בפוליגניזם אף על פי שהוא מנוגד לנאמר בספר בראשית כי כל יצורי האנוש הם בני אדם וחוה. בהיותו אדם דתי הצדיק את עצמו בטיעון, שהיה חדשני בשעתו, כי יש להפריד בין המחקר המדעי לאמונה הדתית.
דעותיו של אגאסי לא היו חריגות לתקופתו, אולם הוא זה שניסח אותן בצורה מדעית שנתנה להן לגיטימיות. ואכן, הרצאותיו על הפוליגניזם היו פופולריות בין בעלי העבדים בדרום ארצות הברית.
בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21 החלו דעותיו בתחום הגזענות המדעית לפגוע בתהילתו. במקומות שונים עלו יוזמות לשינוי שמם של מוסדות ואתרים גאוגרפיים הקרויים על שמו.
פרסים ואותות הוקרה
עריכה- מדליית וולאסטון מטעם החברה הגאולוגית של לונדון, על מחקר מאובני הדגים – 1836
- חבר באקדמיה המלכותית השוודית למדעים – 1837
- חבר בחברה המלכותית של לונדון – 1838
- חבר באקדמיה למדעים של בווריה – 1853
- מדליית קופלי מטעם החברה המלכותית - 1861
- החל משנת 2005 ארגון מדעי האדמה האירופי (European Geosciences Union) מחלק מדליה על שם אגאסי למדענים מצטיינים בתחום הקריוספירה (מחקר הקרחונים).[2]
על שמו נקראים
עריכה- אגם אגאסי, אגם מתקופת הפליסטוקן שהיה במקום שבו נמצא כיום אגם ויניפג שבקנדה.
- הר אגאסי, פסגה בגובה 4,236 מטר ברכס הפליסדס (Palisades) שבסיירה נבדה בקליפורניה.
- הר אגאסי, פסגה בגובה 3,788 מטר ברכס הרי יואינטה ביוטה.
- פסגת אגאסי, פסגה בגובה 3,766 מטר באריזונה.
- הר אגאסיהורן, פסגה בגובה 3946 מטר ברכס האלפים הברניים בשווייץ.
- קרחון אגאסי, הנמצא בפארק הלאומי גליישר במונטנה
- מכתש אגאסי, על המאדים
- רכס אגאסי, על הירח
בנוסף לכך קרויים על שמו מספר מינים של בעלי חיים.
קישורים חיצוניים
עריכה- לואי אגאסי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
- לואי אגאסי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
- כתבי לואי אגאסי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
הערות שוליים
עריכה- ^ האנציקלופדיה העברית, כרך א, עמודה 432
- ^ תיאור המדליה באתר ארגון מדעי האדמה האירופי