עמקה
עַמְקָה הוא מושב בגליל המערבי ליד הערים נהריה ועכו השייך למועצה אזורית מטה אשר. היישוב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים מתימן. [3]
![]() | |
מדינה | ![]() |
מחוז | הצפון |
מועצה אזורית | מטה אשר |
גובה ממוצע[1] | 81 מטר |
תאריך ייסוד | 1949 |
תנועה מיישבת | תנועת המושבים |
סוג יישוב | מושב |
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022[1] | |
- אוכלוסייה | 833 תושבים |
- שינוי בגודל האוכלוסייה | 1.3% בשנה |
![]() באדום - עמקה בירוק - מיקום בניין המועצה | |
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021[2] |
6 מתוך 10 |
שמו של המושב ניתן לו על שם הכפר היהודי מימי המשנה והתלמוד שהתקיים במקום - כפר עמיקו[4].
היסטוריה
עריכהלפי הסברה[דרוש מקור], מקור השם התלמודי הוא בשמה של העיר המקראית בית העמק שבנחלת שבט אשר[5], אשר מקומה בתל מימאס השוכן בין עמקה ובין קיבוץ בית העמק[6].
מושב עמקה הוקם ככפר עבודה בנובמבר 1949, על בסיס הבתים של הכפר הערבי הנטוש עמקא ששימר את שם הכפר היהודי הקדום[7][8][9][10][11][12], ובכך היה ליישוב העולים הראשון באזור[13]. בכפר הוקם בית ספר של הפשט הדתי ולצידו בית ספר של אגודת ישראל בשם "אחיעזר". על פי טענת תושבי המקום, מדריכי הכפר שלא היו מרוצים מקיום בית הספר ה"מפלגתי" של אגודת ישראל, איימו על 64 משפחות מבין העולים מתימן, שעמדו על כך שבניהם יקבלו חינוך חרדי, שהם לא יקבלו עבודה, טיפול רפואי או יכולת לרכוש מזון בצרכנייה. כן נטען שנעשה ירי הפחדה כלפי מורים ותלמידים[14]. ועדת בדיקה של משרד החינוך חקר את העניין אך לא פרסם את מסקנותיו. כ-20 משפחות עולים שהתעקשו על חינוך חרדי גורשו מהמושב בתחילת מאי 1950[15]. תלונות ההורים עלו במאי 1950 בכנסת[16]. ראש הממשלה ענה ביוני 1950 שתושבי הכפר עייפו מהמאבק בין שני בתי ספר דתיים ובקשו למנות מורים תימנים משלהם. בבית הספר של הפשט הדתי הסכימו לכך ובבית הספר של אגודת ישראל סירבו[17]. על כך כתבו בשערים שרוב תושבי הכפר נענו לאיומים בדלית ברירה[18]. אולם הסכסוך לא שכך ושוב בנובמבר 1950 עלתה זעקת ההורים על שמונעים מהם חינוך חרדי[19]. בינואר 1951 נחתם הסכם על פינוי המשפחות המעוניינות בחינוך חרדי מעמקא והעברתם למקום אחר[20].
בעבר, מרבית חברי המושב לקחו חלק בענף החקלאות. עם השנים, ובדומה למושבים אחרים, גם חברי עמקה עזבו מעט את עבודת האדמה ויצאו לעבוד מחוץ למושב. רבים מתושבי המושב משתמשים באופיו התיירותי של המקום ובפופולריות שלו בקרב ישראלים ותיירים מחו"ל. במושב ניתן למצוא חדרי אירוח וצימרים, מרכז מורשת יהדות תימן ולהקת מחול ייצוגית. בנוסף ישנם מטעים שונים כמו אבוקדו ובתי עסק רבים.
בעמקה גם פועל בית הספר היסודי והתיכון המקצועי "שיח" ובו מתחנכים ילדים מיישובי וקיבוצי הסביבה.
כיום במושב עמקה מתקיימים חיי קהילה עשירים ופוריים המשלבים בין דתיים וחילונים.
חפירות ארכאולוגיות
עריכהבשנת 2015 במהלך חפירת בדיקה שבוצעה לקראת הרחבת שטח המגורים של המושב, התגלו שרידים ארכאולוגים שונים. החפירה נעשתה מטעם רשות העתיקות ובמימון המתיישבים החדשים ובמהלכה נחשפו שרידי יישובים מתקופות שונות. הקדום שבהם נוסד במהלך התקופה הנאוליתית הקדם קרמית, לפני כ-10,000 שנה. אז, השתמשו התושבים בכלי צור קטנטנים כסכינים וראשי חיצים. להפתעת החופרים, התגלו במקום שרידי יישובים נוספים, קדומים מעט פחות, מהתקופה ההלניסטית, הרומית, הביזנטית והצלבנית. רשות העתיקות והמועצה האזורית מטה אשר הזמינו את הציבור לבקר ביום סיור במהלכו ניתן היה להתרשם מהממצאים החדשים-הישנים שנחשפו, ולשמוע הסבר אודותיהם רגע לפני הקמת השכונה החדשה ביישוב.
מוסדות ציבוריים במושב
עריכה- מרפאה אזורית של קופת חולים כללית
- בית ספר מקצועי "שיח", בו בית ספר יסודי, על יסודי ותיכון
- ארבעה בתי כנסת
- מקווה
- מרכז י.ה.ל לתושבים ותיקים של מטה אשר
קישורים חיצוניים
עריכה- אתר מושב עמקה
- עמקה באתר הרשות לפיתוח הגליל
- מידע על אתר עמקה, בארכיון המנדטורי באתר רשות העתיקות
- מיכאל יעקובסון: סיבוב במסגד הנטוש בעמקה, באתר 'חלון אחורי', 6 במרץ 2019
הערות שוליים
עריכה- ^ 1 2 אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יוני 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022.
- ^ הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
- ^ מיכאל יעקובסון, סיבוב במסגד הנטוש בעמקה, באתר חלון אחורי, 2019-03-06
- ^ תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"א, עמוד א'.
- ^ ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק כ"ז.
- ^ אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ב', עמ' 96.
- ^ עמקה באתר תנועת העבודה הישראלית
- ^ עמקה באתר מועצה אזורית מטה אשר
- ^ סיבוב במסגד הנטוש בעמקה באתר חלון אחורי
- ^ Benny Morris, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited, Cambridge University Press, 2004, p. xx
- ^ עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 104,767
- ^ עורך: זאב ענר, כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 259
- ^ ירמיהו שמואלי, וותיקים וחדשים בגעתון, על המשמר, 11 בדצמבר 1950
- ^ פרשת עמקא נדונה בכנסת, הצופה, 8 ביוני 1950; המשך
- ^ אריה דיין, גירוש והעמקה, הארץ, 31 במרץ 2002
- ^ "ציד הנפשות" עבר לגליל, הַבֹּקֶר, 4 במאי 1950
- ^ בל נסכסך את התימנים, הארץ, 15 ביוני 1950
- ^ פרשת עמקא, שערים, 22 ביוני 1950
- ^ מברק לראש הממשלה, הַבֹּקֶר, 16 בנובמבר 1950
- ^ פינוי כפר עמקא, הצופה, 5 בינואר 1951; המשך