אליאב ליואי
אליאב ליואי (28 בדצמבר 1905, ל' בכסלו ה'תרס"ו – 26 במרץ 1987, כ"ה באדר ה'תשמ"ז) היה עורך דין ופוליטיקאי ביישוב ובמדינת ישראל, ראש המועצה המקומית בת ים בין השנים 1943–1950.
לידה |
28 בדצמבר 1905 ל' בכסלו ה'תרס"ו יפו, האימפריה העות'מאנית | ||||
---|---|---|---|---|---|
פטירה |
26 במרץ 1987 (בגיל 81) כ"ה באדר ה'תשמ"ז רחובות, ישראל | ||||
מדינה |
ישראל ![]() | ||||
מקום קבורה | גדרה | ||||
עיסוק | עורך דין | ||||
| |||||
![]() ![]() |
ביוגרפיה
עריכהנולד ביפו ב-28 בדצמבר 1905 (ל' בכסלו ה'תרס"ו) לאביו אברהם ליואי, איש חינוך ועסקן ציבור ממייסדי בית הספר תחכמוני וחבר מועצת עיריית תל אביב ואספת הנבחרים[1], ולאמו רבקה בת יהודה הורביץ מירושלים. למד במחזור הראשון של בית הספר תחכמוני[2] ובבית המדרש למורים מזרחי. גמר לימודי משפטים והוסמך כעורך דין. בהמשך היה שותף במשרד עורכי הדין "ליואי, מינקוביץ ושות'". היה מראשי גדוד מגיני השפה[3] . משפחתו הייתה מהראשונות שהתיישבו בבת ים[4]. היה חבר מפלגת הציונים הכלליים והתמודד מטעמה בבחירות לקונגרס הציוני העולמי ה-21[5] קרא להנהגת היישוב שלא לקבל את תוכנית החלוקה[6].
בשנת 1943 נבחר לראש מועצת בת ים[7], וב-1947 התמודד מטעם רשימת "למען בת ים"[8] וזכה לכהונה נוספת[9]. בין פעולותיו: הקמת 75 יחידות דיור עבור מעפילים ששוחררו ממחנה המעצר בעתלית[10], פיתוח רצועת החוף של העיר[11] ועוד. בתחילת מלחמת העצמאות, חתם על הסכם אי התקפה הדדי עם שכונת ג'באלייה ביפו[12]. לקראת הבחירות לרשוית המקומיות שנערכו בשנת 1950 לא התמודד שוב על התפקיד.
בשנת 1957 נבחר לנשיא מועדון רוטרי בתל אביב[13] ב-1963 החל לנהל סניף של הבנק ליצוא בבת ים[14].
השתתף בתרגום לעברית של הספר "לשם מה צריכים היהודים ארץ משלהם" של שלום עליכם (יחד עם יצחק דב ברקוביץ' ויוסף רובין)[15].
נפטר ברחובות ב-26 במרץ 1987 (כ"ה באדר ה'תשמ"ז). נקבר למחרת בבית הקברות בגדרה, לצד אשתו שנפטרה כארבע שנים לפני כן.
משפחתו
עריכהבדצמבר 1927 נשא את רחל בת יהודה פטרבוים[16]. נולדו להם בן, עו"ד עמיזכאי ליואי ושתי בנות, נאוה עינב ונגה דפנר.
נינו, אורי אליאב דפנר, אשר נולד ב 2011, קרוי על שמו.
אחיו הגדול, אליעזר, היה רואה חשבון, נשיא לשכת רואי החשבון בישראל חבר מועצת בת ים מטעם הציונים הכלליים, מחבר הספר "תורת הנהלת חשבונות" ושותף במשרד רואי החשבון "פלמן, ליואי ושות'"[17].
קישורים חיצוניים
עריכה- דוד תדהר (עורך), "עו"ד אליאב ליואי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יא (1961), עמ' 3878
הערות שוליים
עריכה- ^ ראה אודותיו אצל דוד תדהר (עורך), "אברהם ליואי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ח (1957), עמ' 3180
- ^ חגיגות הגמר בבתי הספר, הצופה, 12 ביולי 1944.
- ^ בגדוד מגני השפה, הארץ, 9 בינואר 1925.
- ^ אברהם ליואי, דבר, 29 בפברואר 1960.
- ^ רשימת הברית העולמית של הציונים הכלליים בא"י, הבוקר, 30 ביולי 1939.
- ^ "החלוקה - ויתור עם ישראל על זכותו", הבוקר 25 בספמטבר 1946.
- ^ מועצת בת ים בוחרת לה ראש, הבוקר, 4 ביולי 1943.
- ^ מחר - הבחירות למועצת בת ים, הבוקר, 23 באפריל 1947.
- ^ הנהלת מועצה חדשה בבת ים, קול העם, 20 במאי 1947.
- ^ שכון עולים בבת ים, הבוקר, 25 בספטמבר 1946.
- ^ בת ים, הצופה, 11 ביוני 1946.
- ^ נכרת שלום בין ג'בליה ובת ים, הצופה, 18 בצדמבר 1947.
- ^ בתל אביב, הארץ, 23 באפריל 1957.
- ^ סניף בנק ליצוא בע"מ נפתח בבת ים, על המשמר, 18 באפריל 1963.
- ^ לשם מה צריכים היהודים ארץ משלהם, בקטלוג הספרייה הלאומית.
- ^ רחל פטרבוים אליאב ליואי נשואים, הארץ, 21 בדצמבר 1927.
- ^ ראה אודותיו אצל דוד תדהר (עורך), "אליעזר ליואי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ח (1957), עמ' 3172.