מתקפת הפתע על ישראל (2023)
מתקפת הפתע על ישראל (מכונה גם השבת השחורה, טבח 7 באוקטובר וטבח שמחת תורה; השם שנתן חמאס למתקפה הוא عملية طوفان الأقصى, בתעתיק מדויק לעברית: עמליַת טופאן אלאקצא, בתרגום לעברית: מבצע מבול אל־אקצא) הייתה מתקפת פתע רחבת היקף שהוביל חמאס, ארגון טרור אסלאמיסטי-סוני פלסטיני, מרצועת עזה על ישראל, נגד יעדים צבאיים ואזרחיים, במיוחד בעוטף עזה, תוך ביצוע טבח, אונס, חטיפת אזרחים, פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות. במתקפת הפתע השתתפו ארגוני טרור נוספים מחדר המבצעים הפלסטיני המשותף, ובהם הג'יהאד האסלאמי.
![]() | ||||||||||||||||||||||
מפה המציגה בכחול את האזור הנרחב בישראל שתקפו אלפי המחבלים ב־7 באוקטובר 2023 | ||||||||||||||||||||||
תאריכים | 7 באוקטובר 2023 – 8 באוקטובר 2023 (יומיים) | |||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
מקום |
רצועת עזה ישראל | |||||||||||||||||||||
קואורדינטות | 31°21′49″N 34°30′28″E / 31.363527777778°N 34.507694444444°E | |||||||||||||||||||||
עילה | טרור פלסטיני, אמנת חמאס, ג'יהאדיזם | |||||||||||||||||||||
תוצאה | פריצת מלחמת חרבות ברזל | |||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
![]() ![]() |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/73/Fires_in_Israel_and_the_Gaza_strip_-_7_October_2023_%2853245908850%29.jpg/250px-Fires_in_Israel_and_the_Gaza_strip_-_7_October_2023_%2853245908850%29.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/9/9a/A_rocket_hit_a_vehicle_in_Rishon_Lezion.jpg/250px-A_rocket_hit_a_vehicle_in_Rishon_Lezion.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Hostage_being_dragged_through_foyer_of_Al_Shifa_Hospital_by_Hamas_gunmen.png/250px-Hostage_being_dragged_through_foyer_of_Al_Shifa_Hospital_by_Hamas_gunmen.png)
בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת וחג שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, החלה מתקפת הפתע במטח ירי רקטי מסיבי ומתמשך חריג בהיקפו של אלפי רקטות ופצצות מרגמה על אזורים נרחבים בישראל, בייחוד בדרום ובמרכז. בחסות המטחים התרחשה חדירה יבשתית, אווירית וימית של כ־4,000 מחבלים לשטח ישראל בחזית של כ־60 ק"מ, שפתחו במתקפות והשתלטות על בסיסי צה"ל ומוצביו וקרבות ירי עם כוחות הביטחון, בד בבד עם חדירה אל תוך יישובים אזרחיים, כיבושם, תקיפתם, חטיפת תושביהם ורציחתם.
במתקפה נרצחו ונהרגו כ־1,145[10] ישראלים וזרים, רובם אזרחים, ונפצעו יותר מ־1,941,[11][12] בהם כ-360 במצב קשה-אנוש. כמה עשרות אזרחים ממדינות זרות נרצחו גם הם. במסגרת המתקפה התרחש גם הטבח במסיבת טבע "פסטיבל נובה" ליד קיבוץ רעים שהיה לפיגוע הטרור הבודד הגדול בתולדות מדינת ישראל. במהלך המתקפה נרצחו ונחטפו אזרחים רבים, ביניהם נשים, ילדים, וקשישים, כל זאת תוך כדי התעללות פיזית, נפשית ומינית.[13][14][15] 251 אנשים, בהם אזרחים זרים, ישראלים וחיילי צה"ל, ובכללם תינוקות, ילדים, נשים וזקנים, נחטפו לרצועת עזה. ביישובי עוטף עזה נגרם נזק רב,[16] ונזק מפגיעת רקטות נגרם גם ביישובים נוספים.[17]
במסגרת המתקפה הנרחבת נגד האוכלוסייה האזרחית ביצע חמאס פשעי מלחמה,[18] ופשעים נגד האנושות בהיקף נרחב.[19] לפי מספר גורמים, תוכנית חמאס הייתה נרחבת בהרבה. לפי גרסה אחת היא כללה המשך הסתערות על חלקים נוספים של הדרום, תוך משלוח חוליות מחבלים לערים במרכז.[20] לפי הערכה אחרת חמאס תכנן, בסיוע כוחות נוספים, לכבוש את כל מדינת ישראל.[21]
המתקפה הסתיימה לאחר כ-48 שעות, עם החזרת השליטה ביישובים הישראלים לידי צה"ל ולכידת רוב המחבלים שהסתננו לישראל. זוהי המתקפה הקטלנית ביותר של ארגון טרור בהיסטוריה של מדינת ישראל. כמו כן, המתקפה נחשבת לאסון הקטלני ביותר שקרה לעם היהודי מאז השואה.[22] המתקפה השפיעה על החברה הישראלית באופן מרחיק לכת, והיא אף תוארה כמשבר אמון בין הציבור למוסדות השלטון.[23] בעקבות המתקפה יצאה מדינת ישראל למלחמת חרבות ברזל.[24]
המתקפה יצאה לפועל למחרת יום השנה ה-50 לפתיחת מלחמת יום הכיפורים, בה ישראל הופתעה גם כן על ידי צבאות מצרים וסוריה.
רקע
עריכההאידאולוגיה של חמאס
עריכהבשנת 1987 הוקם חמאס, ארגון טרור פלסטיני אנטישמי שמטרתו המוצהרת היא השמדת מדינת ישראל,[25][26] הדוגל בהרג חפים מפשע להשגת מטרה זו. על פי אמנת חמאס, "אין בלאומיות זו דבר חמור יותר או עמוק יותר מזה שהאויב רומס את אדמת המוסלמים", ו"אין פתרון לבעיה הפלסטינית אלא באמצעות הג'יהאד".[27] מאז הקמתו, היה חמאס אחראי לפיגועים רבים. הוא חלק מציר ההתנגדות, בראשות איראן ובשותפות חזבאללה וארגוני טרור נוספים, ובין ראשי הציר נערכות פגישות תכופות ותיאומים מדיניים וצבאיים. ב-2005 התנתקה ישראל מרצועת עזה והרשות הפלסטינית לקחה את השלטון. בחודש יוני 2007 השתלטו כוחות חמאס על הרצועה,[28] ומאז היא נמצאת בשליטתו. בעקבות השתלטות חמאס הטילו ישראל ומצרים סגר על הרצועה. בשנים שלאחר מכן, המשיך חמאס לבצע פעולות טרור נגד ישראל, בפרט ירי רקטות שהלך והתגבר, עם התעצמות הולכת וגוברת של סוגי הרקטות ומספרן.
בפברואר 2017 התמנה יחיא סנוואר למנהיג חמאס ברצועה, במקום אסמאעיל הנייה. סנוואר, טרוריסט ידוע במיליטנטיות שלו,[29] ריצה עונש מאסר בכלא הישראלי באשמת הרג משת"פים ערבים, והיה לבכיר המשוחררים מהכלא בעסקת שליט בשנת 2011.[30] מספר בכירי פת"ח שנמלטו מרצועת עזה בעקבות המלחמה תיארו בריאיון לשלומי אלדר כיצד תפיסות דתיות משיחיות השפיעו על הנהגת חמאס בהובלת יחיא סנוואר.[21] לפי סופיאן אבו זיידה, כשנתיים לפני המלחמה החלו בהנהגת חמאס לדבר במונחים דתיים על "יום הדין" ועל מימוש למעשה של "ההבטחה האחרונה" (אל-ואד אל אחי'ר), שלפיה כל האנושות תהיה מוסלמית, כולל הריגת כל ה"כופרים" או המרתם בכוח לאסלאם. פירוש זה של "ההבטחה" חלחל לכל המסרים של חמאס, שהיו גלויים לאנשי מודיעין ולכל מי שעקב בתקשורת אחר המסרים של סנוואר ואנשיו, אלא שמלבד פעילי חמאס אדוקים, אלו שנחשפו למסרים החשיבו אותם כדברי טירוף או כניסיון להסיח את דעת הציבור העזתי ממצוקותיו. המודיעין הישראלי, הדרג הפוליטי בישראל וכן רבים בהנהגת פת"ח ובין תושבי עזה לא העריכו כי חמאס אכן מאמין בחזון אותו פרסם. מעטים הבינו שמדובר בהכשרת הלבבות למתקפה ענקית של חמאס.[21] ב-30 בספטמבר 2021 נערך כנס "ההבטחה האחרונה" במלון קומודור ברצועת עזה, שבו דנו בפרטי פרטים על ניהולה העתידי של ישראל לאחר שזו תיכבש. לדוגמה, מארגני הכנס ערכו רשימת נכסים בישראל ודנו באופן חלוקתם וניהולם, ועסקו גם בצורך למנוע "בריחת מוחות" של מומחים יהודים לאחר הכיבוש. בנאום כתוב ששלח סנוואר לוועידה, הוא רמז כי כיבושה המלא של ישראל קרוב, וכי "שחרור מלא של פלסטין מהים עד הנהר" הוא לב החזון האסטרטגי של חמאס.[21] הכנס היה ידוע לרבים ברשות הפלסטינית, ותועד על ידי ארגון ממרי.[31] הנושא היה גלוי לגמרי אבל זכה להתעלמות מצד ישראל, בין היתר עקב היחלשות יחידת חצב שעסקה באיסוף מודיעין ממקורות גלויים, ופירוקה הסופי ב-2021.[21]
מדיניות הממשלה בישראל
עריכהמאז תפיסת השלטון בידי החמאס בשנת 2007, נקטו ממשלות ישראל במדיניות הכלה של חמאס ודבקות בסטטוס קוו שבו החמאס שולט ברצועת עזה והרשות הפלסטינית שולטת בשטחי A ו־B שביהודה ושומרון.[32][33] צה"ל ערך מפעם לפעם סבבי לחימה ברצועה לשם שמירת ההרתעה וכרסום ביכולותיו הצבאיות של חמאס (מבצע חורף חם, מבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות, מבצע עלות השחר, מבצע מגן וחץ וסבבים נוספים), אך הסתמך בעיקר על הגנה פסיבית. להגנה מניסיונות חדירה לישראל נבנו גדר סביב רצועת עזה, מכשול תת־קרקעי נגד מנהרות ומכשול ימי.[34] כך למשל ראש אמ"ן האלוף עמוס ידלין הביע ב-2007 עמדה הרואה בחיוב את השתלטות חמאס על עזה, כדי שישראל תוכל להתייחס לרצועת עזה כאל מדינה עוינת, וכל עוד אין לעזה נמל אווירי או ימי המעורבות האיראנית לא תהיה משמעותית,[35] וכן אלוף פיקוד הדרום סמי תורג'מן שאמר ב־2013 כי לישראל אינטרס בשמירת יציבותו של שלטון חמאס, וקיימת חשיבות לחוזק המשטר שמנהיגה התנועה ברצועת עזה, ושאין אלטרנטיבה לחמאס.[36]
בדצמבר 2016, אביגדור ליברמן בהיותו שר הביטחון שלח לנתניהו מסמך שבו הוא הזהיר מפני פלישה של אלפי מחבלי נוחבה לישראל וכיבוש יישובים, לדבריו לפי מידע מודיעני קונקרטי בנושא. עם זאת, בראיון שקיים בתקופתו כשר הביטחון אמר ליברמן "אני בכלל לא בטוח שאנחנו מגיעים לעימות הבא. את יוצאת מתוך הנחה שזה בלתי נמנע". בראיון נוסף קרא ליברמן שלא ליזום מהלך צבאי בעזה: “יש כאלה שמציעים להיכנס ולכבוש את עזה ולעשות תמרון קרקעי. המדיניות שלי להביא את תושבי עזה להפיל את שלטון חמאס כמו במלחמה הקרה – לא על ידי חיילים שלנו”.
באוקטובר 2018 קיים סנוואר ראיון עם העיתונאית האיטלקייה פרנצ'סקה בורי, שהתפרסם ככתבת שער ב"ידיעות אחרונות", ובו אמר "אני לא רוצה עוד מלחמות".[37] מאיר בן שבת, אז ראש המל"ל, סיפר בשנת 2022 כי באותו חודש שלח סנוואר לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו פתק שבו כתב בעברית "סיכון מחושב". בעקבות זאת החלו ישראל וחמאס במסלול של הסדרה,[38] וחמאס הלך וקיבל סמי־לגיטימציה.[דרוש מקור: יואל חסון דיבר על זה כבר ב-2017] לימים הצהירו גורמים בחמאס כי ההסדרה עם ישראל הייתה חלק מתוכנית הונאה שנועדה "להרדים" את ישראל.[39] סבבי הלחימה השונים לא שינו את עצם תפיסת ההסדרה האסטרטגית. עוד קודם לכן, בשנת 2017, האשים חבר הכנסת יואל חסון את ממשלות הימין כי יש להן אינטרס משותף עם הימין הפלסטיני במניעת פתרון של שתי מדינות, ולכן ממשלות נתניהו לא פועלות ברצינות נגד חמאס.[40]
בקרב ראש הממשלה, בנימין נתניהו, יועציו, אנשי צבא, מדינאים ומומחים מסוימים, התפשטה תפיסה שלפיה חמאס נעשה פרגמטי יותר.[41] במסגרת תפיסה זו העניקה ישראל הטבות לחמאס ולתושבי עזה, בהן אישורי עבודה בישראל ל־16 אלף עזתים,[42] וכן אישור להכנסת הספקה וכסף מטעם ממשלת קטר לרצועה. במערכת הביטחון סברו ש"שקט ייענה בשקט" ושההקלות לעזה ימנעו הסלמה.[43] את המדיניות הזאת המשיך גם ראש הממשלה נפתלי בנט.[44][45] ראש הממשלה יאיר לפיד חרג ממדיניות זו בתוכניתו, "כלכלה תמורת ביטחון" שנועדה בין השאר לחזק את הרשות הפלסטינית ולהחליש את החמאס.[46][47] לימים הודו גורמים ביטחוניים כי אנשי חמאס גרמו לישראל לחשוב שהם מעוניינים בכסף, בעוד שלכל אורך הזמן הזה הם הכינו את הקרקע למתקפה.[48]
גורמים בממשל הישראלי תפסו את הדומיננטיות של החמאס כאינטרס ישראלי ברמה המדינית, משום שהיא החלישה את הרשות הפלסטינית. שלטון חמאס נתפס בעיני נתניהו כרע במיעוטו, מתוך תפיסה אסטרטגית הרואה בו גורם המסכל הסדר מדיני.[49] בתחילת 2019 הצהיר נתניהו בישיבת הליכוד כי "מי שרוצה לסכל הקמה של מדינה פלסטינית צריך לתמוך בחיזוק חמאס ובהעברת כסף לחמאס. זה חלק מהאסטרטגיה שלנו – לבדל בין הפלסטינים בעזה לבין הפלסטינים ביהודה ושומרון."[50][51] נתניהו הסביר כי שלטון החמאס, ארגון טרור שאיש בעולם אינו מכיר בו כגוף לגיטימי, מבטיח שלא יהיה הסכם על הקמת מדינה פלסטינית, לעומת הרשות הפלסטינית, המוכרת בעולם כגוף לגיטימי.[52][53] בריאיון לעמית סגל ולירון דקל בגלי צה"ל חודש לאחר מכן טען נתניהו שהוא נמנע מלהפיל את שלטון חמאס משום שאינו מוצא אף ישות מדינית אחרת שתסכים לשלוט על הרצועה.[54]
לטענת בן כספית, במהלך השנים סירב בנימין נתניהו, לפחות 6 פעמים, לתוכניות של השב"כ לחסל את סנוואר. לפיו, היא הייתה מפורטת וכללה גם "פורמטים" שונים לעצימות שונה שיכולה הייתה להפוך לחיסולה של כל צמרת חמאס בעזה. אביגדור ליברמן טען גם הוא שנתניהו נתן חסינות לסנוואר ושאר מנהיגי החמאס. וראש השב"כ לשעבר יורם כהן גם אישר כי תוכנית כזו הוצעה לדרג המדיני על ידו ועל ידי ממשיכיו. נתניהו טען שפרסומו של כספית משולל יסוד.[55] לפי יוסי יהושוע, במבצע שומר החומות דרש ראש הממשלה, בנימין נתניהו, לחסל את סנוואר, אך צה"ל והשב"כ לא הצליחו לחסלו.[56] לפי יואב לימור. לאחר המבצע, טען ראש השב"כ, נדב ארגמן, שסנוואר הופך לאתגר אסטרטגי עבור ישראל ודרש לחסלו. דרישתו זאת לא נענתה על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו.[57] יוני בן מנחם טען שההימנעות מחיסול סנוואר נבעה מכך שישראל כבולה מבחינה מדינית ולא רצתה להיות מואשמת בפתיחת סבב לחימה נוסף ברצועת עזה.[58] לפי אבי עמית, באוגוסט 2021, לאחר ששוב נורתה רקטה מעזה לעבר ישראל, דרש ראש הממשלה נפתלי בנט לחסל את סנוואר, אך החיסול לא יצא לפועל בגלל התנגדות של הרמטכ"ל, אביב כוכבי, ושר הביטחון, בני גנץ.[59][56]
לפי תחקיר של ה"ניו יורק טיימס", המוסד[60] איתר פרטים על קרן השקעות גדולה של נכסי חמאס והמידע הועבר לנתניהו. ישראל וארצות הברית לא מימשו זאת לטובת סנקציות עד 2022, כשהחמאס כבר פיזר את נכסיו והגדיל אותם.[61][62] בתגובה אמר ראש המוסד יוסי כהן (שהוזכר בתחקיר[63]) שהארגון עבד באופן מאוד מאומץ כדי להביא ידע על מקורות המימון של חמאס, והגדיר את התחקיר כלא מדויק.[64] הקרן שימשה בין היתר להתעצמות הצבאית של חמאס.[65] הסנקציות הוטלו לבסוף במאי 2022.[66] חלק מהמידע שנכתב בתחקיר פורסם בשנת 2021.[67][68]
בתחילת 2021 העריך אמ"ן שחמאס דבק באסטרטגיית ההסדרה עם ישראל, שהמצב ההומניטרי ברצועה יציב אך שברירי, וש"המענק הקטרי בולם הידרדרות אך לא מהווה תחליף". האתגרים המרכזיים בהגנה על הגבולות הוגדרו כניסיונות לאתגר את המכשול התת־קרקעי בעזה, ירי רקטות ופצמ"רים מרצועת עזה בידי ארגונים סוררים, לוחמה אלקטרונית, ופעולות טרור כלפי ישראל מצד ארגוני פרוקסי וסוררים.[69] צה"ל הוציא כוחות מאזור עוטף עזה, לקח את רוב כלי הנשק מכיתות הכוננות ביישובי המועצה והפחית את אימוני הרבש"צים.[70] מצד גורמים אחרים נרשמו קריאות של מומחים לטפל בעזה ולהכריע את חמאס כצעד ראשון בהתמודדות מול האיום האיראני[71] או לבצע תוכנית מדורגת של החלשת החמאס ושילוב הרשות הפלסטינית בעזה.[72] ראש השב"כ באותה עת, נדב ארגמן, טען שהחמאס אינו מורתע על ידי ישראל ושהשקט מתעתע, ודרש שישראל תפעל באופן התקפי נגד חמאס.[73] באפריל 2021, אחרי שחמאס ירה 36 רקטות ופצמ"רים, גישת צה"ל התחילה להשתנות[דרוש מקור], ואמ"ן הצטרף לשב"כ בהמלצה על תקיפה[דרוש מקור], אך הקבינט של ממשלת ישראל השלושים וחמש סירב [דרוש מקור]. שבועיים אחר כך פרץ מבצע שומר החומות.[73]
בחודשים שלפני מלחמת חרבות ברזל חלה הסלמה במצב הביטחוני, שכללה הפגנות על הגדר והפרחת בלוני תבערה.[74] ממשלת ישראל העניקה הקלות לרצועת עזה,[75] מחשש שהסלמה תפגע במגעים להסכם שלום עם ערב הסעודית, ולאחר שחמאס התנהג כאילו אינו מעוניין בהסלמה.[76] ב־2 באוקטובר המליצו בשב"כ וצה"ל להמשיך בפעולות כלכליות למען עזה, ביניהן העלאת מספר הפועלים שייכנסו מהרצועה לישראל והמהלך ייבחן בחיוב כאשר תהיה רגיעה יציבה בגבול.[77] פורסם כי בימים שלפני מתקפת הפתע העריכו בכירים בצה"ל באוזני הדרג המדיני שחמאס מורתע, ואינו מעוניין בהסלמה.[78]
הכנות חמאס למתקפה
עריכהאגף המודיעין מסר כי בחקירתם של מחבלי חמאס הם העידו כי סנוואר החל בתכנון מתקפת הפתע בעקבות מבצע שומר החומות, שבו פרצו שוטרים בעיר העתיקה למסגד אל־אקצא, ומכאן גם השם "מבצע מבול אל־אקצא" שנתן חמאס למתקפה.[79]
חמאס החל בהיערכות מבצעית למתקפה לפחות כשנה לפני פריצתה. תצפיות נערכו על ידי חקלאים מהרצועה (וכנראה גם עובדים מעזה)[80] על שיטות ההגנה של הצד הישראלי. אימונים לצד הגדר נערכו במשך חודשים ומטעני חבלה הונחו בצמוד לגדר במסווה של התפרעויות. תאריך המבצע נשמר בסודיות רבה, וגם הכוחות שאומנו לכך לא ידעו שמטרת האימון היא פלישה ומתקפת פתע.[81] לאחר המתקפה, הצהירו גורמים בחמאס כי נקט שיטה של הונאה מתוחכמת שבמסגרתה פיתה את ישראל לחשוב שהוא עוסק בעניינים אזרחיים בלבד, בעוד הוא מתכנן מתקפת פתע.[39] לפי גורמים ישראליים, חמאס עשה מאמץ לחזק את הגישה לפיה העביר את מוקדו מאלימות נגד ישראל לפיתוח כלכלי בעזה.[82] כמו כן, פורסם שהוא אותת על ביצוע עסקת שבויים.[83] במסגרת ההכנות הצבאיות שעשה החמאס לפעולה צבאית איתרה יחידה 8200 את התכנית המבצעית שהוכנה בסוף שנת 2022. התכנית קיבלה את השם "חומת יריחו". התכנית הגיעה למודיעין אוגדת עזה[84] תוכנית זו תורגלה במהלך התקופה שעד אוקטובר 2023, כפי שעלה מדיווחי הנגדת ו' ומפקדיה ב-8200.
לפי וול סטריט ג'ורנל, גורמים ביטחוניים באיראן עזרו לחמאס לתכנן את מתקפת הפתע נגד ישראל וגם אישרו אותה במהלך סדרת פגישות שנערכו בביירות סמוך למתקפה. לפי בכירים בחמאס וחזבאללה, קצינים במשמרות המהפכה של איראן שיתפו פעולה עם חמאס מחודש אוגוסט וסייעו לתכנן את המתקפה נגד ישראל. איראן הכחישה את הדברים.[85][86] דיווח נוסף של וול סטריט ג'ורנל טען כי בספטמבר 2023 כ־500 מחבלים פלסטינים מחמאס וגא"פ עברו הדרכות ואימונים במתקנים צבאיים באיראן כהכנה למתקפה. האימונים נערכו בהובלת קצינים של כוח קודס, הכוחות המיוחדים של משמרות המהפכה, האחראים בין השאר על כל המבצעים החשאיים מחוץ לגבולות איראן. מפקד כוח קודס, אסמאעיל קאאני, נכח גם הוא באימונים. בכירים בארצות הברית אמרו כי איראן מאמנת לעיתים קרובות חמושים אסלאמיים, אבל אין להם מידע על אימון המוני כזה לפני המתקפה.[87] ערב המלחמה חמאס פעל ב-24 גדודים. על פי מסמך סודי שאותר ברצועה במהלך המלחמה, בחמאס חשבו כי הייתה התחייבות מאיראן שהציר כולו יצטרף למערכה גדולה נגד ישראל.[88] לפי דוח הערכת המודיעין השנתית של קהילת המודיעין האמריקאית, הוערך שההנהגה האיראנית לא הייתה מעורבת בתכנון של מתקפת הפתע וכי לא היה לה מידע מוקדם על המתקפה.[89]
איראן היא התומכת הכלכלית העיקרית של חמאס והג'יהאד האסלאמי.[90] נשיא איראן אבראהים ראיסי נשא ב"יום ירושלים" באפריל 2023 נאום שהופנה לתושבי עזה, ובעיקר לחמאס ולג'יהאד האסלאמי. בנאום קרא לפלסטינים להאיץ את מאבקם נגד ישראל, ואמר: "יוזמת ההגדרה העצמית נמצאת כיום בידי הפלסטינים".[91] לפי דיווח של וול סטריט ג'ורנל שראיין בכירים של חמאס וחזבאללה, מחודש אוגוסט קצינים במשמרות המהפכה סייעו לחמאס לתכנן את המתקפה המשולבת נגד ישראל.[92]
דיווח נוסף של וול סטריט ג'ורנל טען כי בספטמבר 2023 כ־500 מחבלים פלסטינים מחמאס וגא"פ עברו הדרכות ואימונים במתקנים צבאיים באיראן כהכנה למתקפה. האימונים נערכו בהובלת קצינים של כוח קודס, הכוחות המיוחדים של משמרות המהפכה האיראניים, האחראים בין השאר לכל המבצעים החשאיים מחוץ לגבולות איראן. מפקד כוח קודס, אסמאעיל קאאני, נכח גם הוא באימונים. בכירים בארצות הברית אמרו כי איראן מאמנת לעיתים קרובות חמושים אסלאמיים, אבל אין להם מידע על אימון המוני כזה לפני המתקפה.[93]
בשבועות שלפני המתקפה הם גיבשו את פרטיה בפגישות בביירות עם נציגי חמאס, חזבאללה וארגונים פרו־איראניים נוספים. לפי העיתון, איראן גם נתנה את האישור הסופי למתקפה. איראן מצידה הכחישה מעורבות במתקפה, וארצות הברית טענה כי אין לה מידע על מעורבות כזאת. ב־3 באוקטובר 2023, ארבעה ימים לפני המתקפה, הזהיר עלי ח'אמנאי את סעודיה מנורמליזציה עם ישראל ושיבח את הצעירים הפלסטינים.[12] על פי ד"ר ירון פרידמן, ולפי הערכות של עיתונאים סעודים וקטרים, עיתוי המתקפה קשור לרצונה של איראן לחבל בניסיונות ההתקרבות בין סעודיה לבין ישראל.[90][85] דברים ברוח דומה אמר הנשיא האמריקני ג'ו ביידן.[94]
ב־25 באוגוסט 2023 התראיין סאלח אל־עארורי לערוץ אל־מיאדין, ודבריו פורסמו לאחר מכן גם באתרים הקשורים בחמאס בעזה. בראיון תיאר מלחמה שעתידה להתרחש בקרוב, וקורא לה "חרב שאמילה" (מלחמה כוללת). הוא מנה בראיון מספר סיבות לביצוע מתקפה בזמן כזה. ביניהם העובדה שישראל לא מציבה כוחות רבים בגבול עם עזה, התקדמות הצעדים לנורמליזציה עם סעודיה שאותה יש לחמאס אינטרס למנוע, והפיצול הפוליטי החריף בישראל.[95][96][97]
ב־24 בספטמבר 2023 נפגשו בביירות מנהיגי חמאס, הג'יהאד האסלאמי והחזית העממית לשחרור פלסטין ופרסמו הודעה משותפת על "הסלמת פעולות ההתנגדות, במיוחד ההתנגדות החמושה". בפגישה השתתפו סגן ראש הלשכה המדינית של חמאס סאלח אל־עארורי, מנהיג הג'יהאד האסלאמי זיאד נח'אלה וסגן מזכ"ל החזית העממית ג'מיל מזהר. בהודעה הדגישו את "חיזוק כל צורות התיאום בין הארגונים, בכל הנושאים". באותו יום פרצו שרֵפות ליד בארי וכיסופים, ככל הנראה מבלוני תבערה. לאחר ההודעה סייר שר הביטחון יואב גלנט באזור עוטף עזה וקיבל סקירה ממפקדי השדה. הוא ציין כי "צה"ל ולוחמיו, יחד עם כלל מערכת הביטחון, ניצבים על משמרתם – באוויר, בים וביבשה".[98]
כשלושה שבועות לפני המלחמה נערך תרגיל של החמאס, שכלל תרגול של חמ"ל ממודר, הסחה באמצעות מטחי רקטות, פריצת הגדר, תנועה מהירה באמצעות טנדרים, הגעה ליישובי עוטף עזה, כניסה לבתים ורצח תושביהם.[99] תרגיל שנתי דומה התקיים בשנים הקודמות בחודש דצמבר. באותה שנה התרגיל התקיים באופן חריג ב-12 בספטמבר, מועד יום השנה ליציאת צה"ל מרצועת עזה בתוכנית ההתנתקות.[100][101] באותם ימים דנו הצדדים באופי העברת המענק הקטארי וחמאס יזם התפרעויות.[102][103] ב־29 בספטמבר הן הופסקו והושגו הבנות.[104][105]
כוננות כוחות הביטחון של ישראל
עריכהרוב הגורמים המקצועיים והפוליטיים בישראל זלזלו ביכולת הצבאית של חמאס, ובמשך שנים לא נערכו למתקפה בסדר גודל כפי שבוצע. הדבר כלל מיקום מפקדת האוגדה קרוב מדי לגדר המערכת בשנת 2005, ריכוז מפקדות החטיבות בבסיס האוגדה, בניית מחנות ומוצבים שלא ערוכים למתקפה צבאית רחבת היקף, הישענות רבה מדי על יכולת התרעה של המודיעין, סדר כוחות קטן מדי מול עזה ומול גבול הצפון, הישענות רבה מדי על אמצעים טכנולוגיים, היעדר דפ"א של חדירה של מאות מחבלים, היעדר תרגול של חדירה כזו וחוסר אמון, בכל הרמות, בהיערכות למתקפה כזו, התעלמות מסימני אזהרה מוקדמים, קושי לשלוט על הכוחות מפיקוד הקריה, קושי בקבלת ידיעות אזרחיות מהשטח, והיסוס בהפעלת הכוח הצבאי בשעות הראשונות למתקפה.[106] בניתוחים בדיעבד, רבים הצביעו על ליקוי ניתוח מודיעין ברמת הכוונות והיכולות של חמאס. רוב הגורמים במודיעין לא העריכו כי חמאס מתכוון לפתוח במלחמה רחבה ופספסו סימנים מעידים לכך, בנוסף בתחומים רבים הייתה הערכה שגויה ביחס ליכולת לפרוץ את גדר המערכת במקומות רבים, לארגן מתקפה רחבת היקף, לעכב את הגעת כוחות התגבור של צה"ל, להשתלט על שטח רחב בתוך ישראל ולהחזיק בו במשך יותר מיום. הערכת חסר הייתה גם ביחס ליכולת של חמאס ליצור מבצעי הונאה ולהסתיר מצה"ל את הכוונות והיכולות שלו.
בסקירה שהעביר בנימין נתניהו לוועדה לביקורת המדינה באפריל 2017, הוא התייחס למודיעין שהושג בנוגע לתוכניות של חמאס למבצע צוק איתן. לפי הדברים, ישראל הייתה מודעת לתוכנית של חמאס שכללה ”מתקפה משולבת רבת זרועות... התקפת טילים עם אלפי טילים... התקפה דרך הים באמצעות כוחות של פשיטות קומנדו ימי. באוויר גם באמצעות מצנחי רחיפה, וביבשה מתחת ליבשה, חדירה... דרך עשרות מנהרות שהם חפרו... באמצעות כוחות מיוחדים שהם אימנו להם, עם מעבר של כוחות עד סדר גודל של גדוד, דרך המקומות הללו על מנת לחטוף, להרוג, גם ביישובים, גם במוצבים ולקחת גם חזרה לשטחיהם”. בהמשך התייחס לתוצאות המבצע: ”אנחנו שיבשנו את היכולות שלהם... תכנית המלחמה של חמאס קרסה. אף אחת מהמטרות של החמאס במלחמה הזאת לא הושגה, אפילו לא אחת. הסגר הביטחוני נותר בעינו והחמאס לא עומד ביעדי ההתעצמות שהוא הציב לעצמו, לא נבנה נמל ימי או שדה תעופה.”[107][108]
לאחר מבצע שומר החומות ב-2021, הורה מפקד פיקוד הדרום אליעזר טולדנו לתא"ל (מיל') משה תמיר, לשעבר מפקד אוגדת עזה, להכין תוכנית מגירה לסבב הלחימה הבא, "כך שתהיה מפתיעה, מהירה ובמחיר מקסימלי לאויב ומינימלי לכוחותינו".[109] על פי ד"ר חנן שי וד"ר רונן איציק, צה"ל לא הכין מבעוד מועד תוכניות מגירה לכיבוש רצועת עזה והכרעת חמאס אלא תוכנית מצומצמת לביצוע פשיטות.[110][111] במלחמת חרבות ברזל גויס תא"ל תמיר לשירות מילואים בפיקוד הדרום,[112] ושירת בצוות שתכנן את התמרון היבשתי שביצעו כוחות הפיקוד ברצועת עזה.[113]
ההגנה לתושבי יישובי עוטף עזה התבססה במידה רבה על המכשול נגד המנהרות בגבול הרצועה.[114][115] רבש"צים העידו שצה"ל השתמש בנימוק של השלמת הגדר כדי לקחת חלק מהנשק הארוך מכיתות הכוננות ביישובים בעוטף עזה, וכדי לצמצם את אימוני כיתות הכוננות.[70] כמו כן באוגוסט 2023 פורסם שממשלת ישראל מתכוונת לשנות את הגדרת היישובים "צמודי הגדר" (בעזה ובגבול לבנון) משני קילומטר מהגדר לקילומטר אחד מהגדר. המשמעות היא צמצום ההטבות לעידוד ההתיישבות באזורים אלו והקטנת התקציב לשיפור המיגון בהם. אילו בוצעה תוכנית זו, היא הייתה מוציאה מקבוצת היישובים הזכאים להטבות את שדרות, מפלסים, ניר עם, כפר עזה, כיסופים וניר עוז.[116]
בדצמבר 2022 בכנס של מכון גזית, שהוא זרוע של חטיבת המחקר באמ"ן, אמר הרמטכ"ל אביב כוכבי כי "הטרילוגיה של חגורה שחורה - שומר חומות ועלות השחר – יצרה הרתעה חזקה מאוד ברצועת עזה וכי חמאס אף לא שוקל להגיב". לדבריו, הבסיס של האסטרטגיה מול הרצועה היה הפעלת הכוח הצבאית בשלושת המבצעים הללו והמעשה המדיני היה מצומצם.[117][118] ראש אמ"ן אהרון חליוה הוסיף וסיכם כי "ההרתעה של מדינת ישראל ושל מערכת הביטחון מול אויבינו היא גבוהה, ומדינת ישראל נתפסת כמעצמה אזורית" אך הדבר לא ימנע לחימה בעתיד.[119] במאי 2023, ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר כי חמאס לא שיגר רקטות לשטחי ישראל ו"חמאס מורתע ומפחד מישראל".[120]
שבעה וחצי חודשים לפני המתקפה פרסם תת־אלוף ערן אורטל, שפרש זמן קצר לפני כן מפיקוד על מרכז דדו לחשיבה צבאית בינתחומית, מסמך שכותרתו "אור יקרות: נורות האזהרה של 1973 לצה"ל 2023". במסמך התריע אורטל כי צה"ל נשען יותר מדי על אגף המודיעין ועל חיל האוויר, כי תחושת הביטחון בקיומו של מודיעין מספק לפני מכה מקדימה אינה מבוססת, וכי מערכת הביטחון שרויה בתפיסה העלולה להביא את ישראל לאסון. אולם גם אורטל התמקד במאמרו בגבול הצפון בלבד.[121]
ב־19 במרץ 2023 פנה תת־אלוף עמית סער, ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין של צה"ל, במכתב לראש הממשלה, בנימין נתניהו, והזהיר כי איראן, חזבאללה וחמאס רואים במשבר הפנימי בישראל "[...] הזדמנות להאיץ ולהעמיק את מצוקותיה (של מדינת ישראל)" וכי "זוהתה הזדמנות לייצר סערה מושלמת, משבר פנימי, הסלמה רחבה בזירה הפלסטינית ואתגור מזירות נוספות, שיצרו לחץ רב ממדי ומתמשך".[122] ב־16 ביולי פנה ראש חטיבת המחקר פעם נוספת והתריע בכתב בפני ראש הממשלה על ירידה בכושר ההתרעה של מדינת ישראל לנוכח המשבר הפנימי.[122] כשישה חודשים לפני המלחמה, התבטא נתניהו ביחס להערכת אמ"ן שהוגשה לדרג המדיני לפיה הסכנה למלחמה גוברת: "אני חושב שיש הפרזה בזה". הוא אמר שחמאס לא יפתח חזית נוספת בלבנון.[123]
בעת המתקפה היו פרוסים על גבול עזה ארבעה גדודים קרביים: גדוד 13 וגדוד 51 מחטיבת גולני, גדוד סיירת נח"ל מחטיבת הנח"ל מתוגבר בכוחות מגדוד 50, וגדוד שריון 77 מחטיבה 7.[124][125][126] שתי פלגות (כ-100 חיילים) מיחידת אגוז מחטיבת הקומנדו שתגברו בתקופת החגים את אוגדת עזה במסגרת עתודה מטכ"לית, הוקפצו מהעוטף לגזרת חווארה יומיים לפני הטבח.[127]
בעת המתקפה צה"ל היה מצוי בחופשה מרוכזת הקרויה "הדממה"[128], בשל כך יחידות רבות בהן טייסות היו בחופשה וביצעו רק פעילות מבצעית וכוננות[128]. חלק ניכר מהחיילים שאיישו את גבול עזה יצאו לחופשה זו בהם מפקדים בדרגים שונים.
מודיעין והתרעות ביטחוניות לקראת המתקפה
עריכהבחצי השנה שקדמה למתקפת הפתע התריעה נגדת שעסקה בתורת הלחימה של האויב ביחידה 8200, בשלושה מסמכים, כי חמאס השלים סדרה של תרגילים שדימו פשיטה על קיבוצים, מוצבים ובסיס הדרכה בעוטף עזה, וכי בכוונת הארגון להוציא תוכניות אלה לפועל.[129][130] אל הערכותיה של הנגדת הצטרפו מפקדהּ ונגד נוסף ביחידה, ואזהרתה הועברה לקצינים בכירים ביחידה ובמודיעין שטח. אולם, אזהרות אלו לא עברו מאמ"ן לדרגים הבכירים בצבא והגורמים המדיניים שמעליהם.[131] קצין מודיעין בכיר שאליו הגיעה ההערכה השיב לה ב־12 ביולי 2023 בדוא"ל שבו שיבח אותה על עבודתה, אבל הוסיף: "נראה לי דמיוני".[129][130]
כשלושה שבועות לפני המלחמה פורסם תרגיל של חמאס, שכלל תרגול של חמ"ל ממודר, הסחה באמצעות מטחי רקטות, פריצת גדר המערכת סביב רצועת עזה, תנועה מהירה באמצעות טנדרים, הגעה ליישובי עוטף עזה, כניסה לבתים והריגת תושביהם.[99] תצפיתניות שהשקיפו על הגבול העידו שהבחינו בפעולות לא שגרתיות והתריעו באוזני מפקדיהן, אך נענו בביטול.[132][133] לטענת גורמים ממשלתיים, בימים שלפני מתקפת הפתע העריכו בכירים בצה"ל לפני הדרג המדיני שחמאס מורתע ואינו מעוניין בהסלמה.[78]
מערכת הביטחון הייתה מודעת לאפשרות של פריצת עימות אזורי, אך לא היה כל מיקוד ברצועת עזה ובאיום מהסוג שהתממש. האלוף (מיל') יצחק בריק, שהתריע שנים קודם לכן בנוגע לאי מוכנותו של צה"ל למלחמה,[134] הזהיר כשבועיים טרם המתקפה כי מדינת ישראל קרובה למלחמה אזורית כפי שלא הייתה מאז מלחמת יום הכיפורים, ציטט את אזהרות שר הביטחון, הרמטכ"ל ואגף המודיעין מפני מלחמה אזורית קרובה, ופנה לנתניהו בקריאה להכריז על מצב חירום לאומי. "המלחמה האזורית הבאה תתרחש בחמש זירות בו־בזמן (חזבאללה בלבנון; מיליציות פרו-איראניות בסוריה והצבא הסורי; חמאס והג'יהאד האיסלאמי בעזה; התפרצות אינתיפאדה שלישית ביהודה ושומרון; ופרעות של עשרות אלפי ערבים ובדואים קיצוניים בתוך ישראל). לכל זה יתלוו שיגורים של 3,500 טילים, רקטות וכטב"מים מדי יום לעבר העורף הישראלי, שיגרמו הרס נורא ואבידות קשות", כתב בריק.[135] שלושה ימים קודם לכן, בישיבת סיעתו, הזהיר יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד את אזרחי ישראל מקרבה מסוכנת לעימות אלים, רב-זירתי. הוא ציין שכל ראשי מערכת הביטחון מזהירים את הממשלה ואת הקבינט מהתלקחות אלימה.[136][137] גם אל"ם (מיל') יגאל כרמון, נשיא מכון ממרי, כתב בסוף אוגוסט 2023 על "סימנים מעידים לאפשרות מלחמה בספטמבר–אוקטובר", אך התמקד בעיקר בגבול הצפון וביהודה ושומרון.[138]
קצין תותחנים ראשי, תא"ל יאיר נתנס, אמר בראיון שבשגרה כבר שנים לא היו סוללות תותחים בגבול עזה, וכוחות חיל התותחנים שפעלו ללא כלים הוצאו מגזרה זו לשם פעילות חילית בגבול הצפון ופעילות אבטחה באיו"ש.[139]
בלילה שלפני המתקפה עודכנו הרמטכ"ל, הרצי הלוי, וראש השב"כ, רונן בר, במידע שהעיד על כוונת פעולה של החמאס. כל אחד מהם קיים התייעצויות בעניין עם אנשי מטהו, אולם לא ננקטו אמצעים לקדם את פני המתקפה.[140] רונן בר הוזעק בלילה למטה השב"כ ושהה בו עד פתיחת המתקפה. צוות מיוחד של השב"כ הגיע לעוטף עזה לפנות בוקר. לפי לשכת ראש הממשלה, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף אבי גיל, עודכן בפרטים, סביב 6 בבוקר, ממש לפני תחילת המתקפה. החשד היה שמדובר בניסיון חטיפה מקומי.[140]
אחדים מהמקורות לאיסוף מודיעין על רצועת עזה הם שלושה בלוני תצפית שהותקנו מסביבה. לפי מספר פרסומים, שלושת הבלונים לא היו תקינים בימים ובשבועות שלפני המתקפה, וצה"ל לא תיגבר אמצעי מודיעין חלופיים.[141][142]
ב־20 בספטמבר 2023, בעקבות תדריך ביטחוני בוועדת החוץ והביטחון וסקירה מודיעינית שקיבל מאחד מראשי הצוות המנהל של הוועדה, פרסם ראש האופוזיציה יאיר לפיד הודעה שבה טען שהממשלה אינה מטפלת באזהרות מפני התלקחות רב־זירתית בגדה המערבית, בעזה ואולי בלבנון:[143][144]
אנו מתקרבים קרבה מסוכנת לעימות אלים רב זירתי. לפי דיווחי מערכת הביטחון מספר ההתרעות ביהודה ושומרון הוא חסר תקדים. גם האירועים האחרונים ליד הגדר בעזה הם בדיוק מהסוג שהוביל בעבר לסבבי לחימה. ממשלות ישראל, כולל ממשלות נתניהו, ידעו בעבר במצבים כאלה איך לפעול: עיבוי ושילוב כוחות, סגרים, סיכולים ממוקדים, מאמץ מודיעיני, עבודה מסודרת מול הרשות הפלסטינית, המצרים והירדנים. כך הממשלה שלנו עברה בהצלחה את גל הטרור שהיה פה בשנה שעברה. זה לא מה שקורה היום [...] כל גופי הביטחון, שב"כ, משטרה, גופי המודיעין, מזהירים את הממשלה ואת הקבינט מהתלקחות אלימה [...] מי שישלם את המחיר הם הילדים שלנו שיצטרכו להיכנס שוב לג'נין, שוב לעזה, ואולי שוב ללבנון.
לפי דיווחים שונים, היו מספר דיווחים והערכות לפיהן האימונים של חמאס מעידים על עליה ביכולות שלו לבצע מתקפה רחבת היקף, אולם הערכות אלה נדחו. בנובמבר 2023 פורסם כי בידי צה"ל הייתה תוכנית אופרטיבית סדורה של ההתקפה, עליה התאמן החמאס, אך הדרגים הבכירים המליצו לא להתמקד בה מפני שלהערכתם אין לחמאס יכולות כאלו.[145] דיווח אחד נחשף כי במאי 2023 הוצגה בפני ראש אמ"ן ואלוף פיקוד הדרום מצגת בשם "חומת יריחו" שפירטה את תוכניות חמאס למתקפה, וכי באוגוסט הוצגה גרסה מעודכנת שלה.[146][147] הערכת המודיעין של פיקוד הדרום הייתה שחמאס אינו יכול להוציא לפועל את ההתקפה, וגורמים באוגדת עזה האחראים על הגנת הגבול טענו שנה לפני המתקפה כי כוונות חמאס אינן ברורות, וכי "עדיין לא ניתן לקבוע אם התוכנית התקבלה במלואה וכיצד היא תבוא לידי ביטוי".[148][149][150]
דיווחים עיתונאיים שונים חשפו כי אנשי מודיעין מסוימים, ביניהם נגדת ביחידה 8200, כתבו ביולי 2023 כי חמאס פעל כדי לממש את תוכניתו לכבוש יישובים ובסיסים בדרום הארץ. לפי אחד הדיווחים, צה"ל קיבל ידיעות על כוונת חמאס לבצע מתקפה בליל הסדר 2023 והעלה את רמת הכוננות, אך חמאס הבחין בכך ודחה את ביצוע התוכנית, וצה"ל פירש את האירוע כהתרעת שווא. דיווח זה הוכחש על ידי דובר צה"ל.[151][152]
גורמים במודיעין המצרי אמרו לסוכנות הידיעות AP כי מצרים העבירה כמה התרעות לישראל.[153][154] לפי הכתבת סמדר פרי, גורם מצרי אמר ששר המודיעין המצרי עבאס כאמל התקשר לנתניהו ימים אחדים לפני המתקפה[153][155] והזהירו מ"משהו חריג, מבצע אימתני", שעומד להתרחש מכיוון עזה.[156][157] לפי הידיעה כאמל נדהם מהאדישות שהפגין נתניהו.[153] בלשכת ראש ממשלת ישראל הכחישו את הדברים וטענו שלא הייתה כל שיחה בין ראש הממשלה לשר המודיעין המצרי מאז כינון הממשלה.[158][159] מאוחר יותר חזרה בה הכתבת סמדר פרי מדבריה וטענה שהשיחה לא הייתה עם נתניהו אלא עם גורם מודיעין ישראלי או גורם בלשכת נתניהו.[160][155] ב־11 באוקטובר הודיע מקור מצרי רשמי לרשתות ערביות כי "מה שדווח בכמה כלי תקשורת בנוגע למצרים שהזהירה את ישראל מפני מבצע גדול עשרה ימים לפני תחילת המלחמה הוא שקרי לחלוטין".[161] יו"ר ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקני, מייקל מקאול, אישר כי מצרים הזהירה את ישראל שלושה ימים לפני המתקפה שאירוע כזה עלול להתרחש, והוסיף כי לא ברור באיזה דרג ניתנה ההתרעה. הוא אמר שלא ברור כיצד המודיעין של ארצות הברית ושל ישראל פספסו את המתקפה, וכי זו תוכננה אולי במשך שנה לפחות.[162][163][164]
ב־12 באוקטובר אמר דובר צה"ל על המתקפה כי "לא הייתה אצלנו הבנה לאירוע כזה. עלו סימנים מסוימים בלילה שלפני, אבל לא למהלך כזה ולא לכדי התרעה, ואנו נתחקר הכל באופן נוקב".[165] בסוף פברואר 2024 פורסם שבין האינדיקציות שהתקבלו בשירותי המודיעין של ישראל, היו שבין עשרות למאות מחבלי חמאס החליפו את כרטיסי הסים שלהם בטלפונים הניידים באותה עת לחברות ישראליות.[166][167] בלילה שלפני המתקפה עודכנו הרמטכ"ל, הרצי הלוי, וראש השב"כ, רונן בר, במידע שהעיד על כוונת פעולה של החמאס. כל אחד מהם קיים התייעצויות בעניין עם אנשי מטהו, אולם לא ננקטו אמצעים לקדם את פני המתקפה.[168] לפי אחד הפרסומים, ההערכה אז הייתה ביחס לאירוע מוגבל והתרעה לא ירדה לאוגדת עזה מחשש לחשיפת מקורות.[169] הסבר אחר היה שצעדים לא ננקטו לאור דיונים קודמים שהתקיימו על סמך מידע דומה שהסתיימו בלא כלום.[170] על פי כתבת חברת החדשות לענייני משפט, לי נעים, היו סימנים קונקרטים ליום קרב ולחטיפת אזרחים או חיילים ביישוב אחד, אך למרות זאת באוגדת עזה לא העלו את רמת הכוננות ונערכו לאפשרות של חדירה והחיילים המשיכו לישון.[171]
בעקבות הערכת המצב הקפיץ השב"כ לדרום לפנות בוקר צוות טקילה,[171] כדי להתמודד עם אפשרות של חדירת מחבלים.[172] פיקוד דרום ביקש לקרב את מסוקי הקרב שהועברו למרכז בשל הכוננות בחזרה לבסיס חצרים אך נענה בשלילה על ידי גורמים בכירים בצה"ל.[173] בהערכת המצב של ראש אגף המבצעים עודד בסיוק הוצע שמדובר בתרגיל ועד "פעולה אסטרטגית נגד ישראל בשעות הקרובות". הוא סיכם את הערכת המצב בכך ש"אין הסבר מניח את הדעת", ובכך שעל יחידה 8200 לנסות להביא עוד מידע. ראש אמ"ן, אהרון חליוה, לא היה שותף בהתייעצויות, אבל אמר למקורביו שגם אם היה שותף בדיונים היה אומר שמדובר בתרגיל.[174] מפקד פיקוד הדרום, ירון פינקלמן, הפסיק את חופשתו וחזר למפקדה, אליה הגיע עם פרוץ הקרבות.[169] ראש השב"כ רונן בר הוזעק בלילה למטה השב"כ ושהה בו עד פתיחת המתקפה. לפי לשכת ראש הממשלה, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף אבי גיל, עודכן ב-06:00, ממש לפני תחילת המתקפה. על פי לשכת ראש הממשלה נתניהו עודכן ב-6:29 עם פרוץ המתקפה, והגיע לקריה ב-7:30. החשד היה שמדובר בניסיון חטיפה מקומי.[175]
מפת עוטף עזה |
---|
מטרות וציוד
עריכהבין המסמכים שנתפסו על גופות המחבלים נמצאו ההנחיות להרוג כמה שיותר אזרחים, לתפוס בני ערובה ולחכות להוראות ההמשך.[176] על פתק שנמצא על גופתו של אחד ממחבלי חמאס היו ההנחיות הבאות:
עליכם להשחיז את להבי חרבותיכם ולהיות טהורים בכוונותיכם בפני אללה. דעו כי האויב הוא מחלה שאין לה תרופה, מלבד עריפת הראשים ועקירת הלבבות והכבדים. הסתערו עליהם!
על פי צה"ל,[177][178] לפי מסמכים ומפות ועל פי המזון שנתפסו אצל חלק מ־1,500 מחבלי חמאס, התוכנית הייתה כיבוש אזורים בדרום ישראל, פשיטה על ערים כמו קריית גת, ושליטה על נקודות שכבשו בישראל לתקופה ארוכה. על המחבלים נמצאו מפות מפורטות מאוד של יישובים ובסיסי צה"ל. אצל המחבלים ההרוגים והשבויים נמצא סם ממריץ מסוג קפטגון, המיוצא לחמאס על ידי משטר אסד וארגון חזבאללה.[179] חמאס ביצע כמה ניסיונות הברחה של סם זה אל עזה בשנה שקדמה למתקפה.[180][181][182]
אמצעי הלחימה הרבים שנתפסו אצל מחבלי החמאס היו בסדר כוח של חטיבה צבאית, וכללו 1,500 רובי סער מדגם קלשניקוב, מאות רובי צלפים דרגונוב ומקלעים PK ועשרות טילי כתף סטרלה נגד מטוסים, עשרות אמצעים לראיית לילה, מאות מכשירי קשר, וטלפונים לוויניים, מטעני חבלה בגדלים שונים, בהם מטעני עלוקה המיועדים לפגיעה בטנקים ולהשמדת כלי רכב ממוגנים, מטעני חבלה לפריצה מהירה של גדרות ודלתות,[183] מטעני כלימגור, מטעני השלכה תרמובאריים לשימוש בחללים סגורים על מנת לשרוף בחיים את יושביהם, רחפנים להטלת מטעני נפץ, ואלפי רימוני יד, רקטות RPG מסוגים שונים בהן רקטות תרמובאריות, 2,000 נפצים תקניים, אמצעי מלכוד, מאות סכיני קומנדו, ואף מוקשי נ"ט מוסבים לאמצעי נפץ ידניים. נתפסו גם תת־מקלעים מימי מלחמת העולם השנייה דוגמת סטן ולנצ'סטר.[183] נוסף על כך נמצא מספר גדול של תיקי חובש בכיר, המכילים מנות דם וציוד רפואי שהנפיק UNICEF.[184]
לטענת חמאס, בפתיחת המתקפה הם שיגרו 35 כטב"מים מתאבדים מדגם "א־זווארי" לעבר מטרות ישראליות. בסרטונים שהארגון פרסם נראים כטב"מים מתאבדים תוקפים מגדלי שמירה, עמדות ירי ומגדלי תקשורת של צה"ל. הכטב"מים קרויים על שם מוחמד א־זווארי, ודומים לכטב"מ נפץ "לנסט (אנ')" מתוצרת רוסיה (ZALA Aero Group), שהשתמשה בו במלחמת אוקראינה–רוסיה.[185][186][187][188]
המתקפה
עריכהההערכות למתקפה החלה כשנה לפני פריצתה. חקלאים ערכו תצפיות על שיטות ההגנה של הצד הישראלי, אימונים לצד הגדר נערכו במשך חודשים, ומטעני חבלה הונחו צמוד לגדר במסווה של התפרעויות. תאריך המבצע נשמר בסודיות רבה, וגם הכוחות המבצעיים לא ידעו שהפעם אין מדובר בתרגיל אלא במתקפה ממש.[81] מעט לפני המתקפה סיירו מחבלי חמאס, במסווה של חקלאים, סמוך לקו הגבול כדי לעקוב ולדווח על מיקום כוחות הסיור במקום.
לפי מסמכים שהשיג צה"ל, תכנן חמאס שחמישה ימים לפני המתקפה יעודכנו בפרטיה מפקדי החטיבות של חמאס. 48 שעות לפניה יעודכנו המג"דים. 12 שעות לפני הוצאת התוכנית לפועל יעודכנו מפקדי הפלוגות של ארגון הטרור, ורק באותו הלילה יעודכנו מחבלי הנוח'בה בעצמם.[189]
המתקפה נעשתה בארבעה גלים. בתחילה תקפו מחבלי הנוח'בה, בגל השני תקפו גדודי עז א-דין אל-קסאם, בגל השלישי תקפו מחבלי שאר הארגונים ובגל הרביעי נכנסו אזרחים.
מתקפת הפתע החלה בשעה 06:29[190] בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום השבת וחג שמחת תורה, שמיני עצרת, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד,[191] בשיגור אלפי רקטות לעבר ישראל, שנורו לעבר אזורים נרחבים, לרבות דימונה, ירוחם ואף מדרשת בן-גוריון ואזור הר הנגב בדרום, עד לוואדי עארה ובאקה אל־גרבייה בצפון ועד ערד במזרח שחלקן גרמו למספר אבדות בנפש, רובן בפזורה הבדואית הלא ממוגנת.[192]
בחסות ירי הרקטות החלו פעולות של אנשי חמאס לחציית הגדר בכל היקפה בחזית של כ־60 ק"מ. על פי סרטונים שפרסם חמאס, נוטרלו מערכות תצפית ואש, ובכללן מערכת רואה־יורה, בעזרת רחפנים[188] חמושים ברקטות RPG שהוסבו לפצצות הטלה ועל ידי שיגור טילי נ"ט.[193] טרקטורים פוצצו והרסו את גדר המכשול בכמה נקודות, ואנשי נוח'בה חדרו דרך גדר נוספת בדרכם אל המעברים.
לאחר מעבר המכשולים, פשטו אנשי חמאס שהיו מצוידים בנשק רב על שמונה מוצבי צה"ל ובכלל זה מפקדת אוגדת עזה במחנה רעים. שם השמידו אמצעי תקשורת ותצפית כדי לשבש את יכולת הפיקוד והשליטה של צה"ל בגזרה.[188]
שיבושים ומתקפות אלה אפשרו את חדירת כ־3,000[194][195] מחבלים פלסטינים ליישובי עוטף עזה, באמצעות פיצוץ גדר הגבול או פריצתו בעזרת ציוד מכני הנדסי ב־30–40 מקומות שונים. רובם היו רכובים על טנדרים ואופנועים ומקצתם חצו את הגדר ברגל. כמה עשרות מחבלים חצו את הגדר באמצעות מצנחי רחיפה ממונעים. מחבלים אלה נתנו קריאות הכוונה למחבלים על הקרקע, בין היתר להתקפה על פסטיבל המוזיקה ברעים. בנוסף לכך נעשה ניסיון חדירה רחב של הקומנדו הימי של חמאס כאשר מחבלים שטו בסירות גומי לעבר חופי העוטף ולעבר אשקלון שרובן סוכלו בידי חיל הים, מלבד בודדות אשר נחתו בחוף זיקים.[196][197][198]
המחבלים תקפו חלק מהטנקים שהיו בגזרה באמצעות רחפני נפץ וטילי נ"ט ונטרלו אותם. מחבלים תקפו כ-30 יישובים[199] – קיבוצים ומושבים בעוטף עזה ואת הערים שדרות ואופקים – והחלו בהם במסע של טבח, הרס וביזה. מסע רצח התבצע בכבישי העוטף שבהם תקפו המחבלים מכוניות ישראליות רבות ואת החוסים במיגוניות בצידי הכבישים.
המחבלים גם השתלטו על חלק מהמוצבים[200] ותקפו את מפקדת אוגדת עזה ובסיסי צה"ל נוספים כמו מוצב נחל עוז, בסיס זיקים ובסיס אורים. חוליות מחבלים הציבו מארבים בצמתים ובכבישים שירו בנוסעים, במטרה לשבש את הגעת כוחות התגבור והחילוץ. חוליות הרתק האלה הצליחו לעכב את הגעת חיילי צה"ל ליישובים ולבסיסים ואפשרו זמן פעולה של כמה שעות למחבלים שם. החוליות היו חמושות ברובי קלשניקוב, מקלעים קלים ורקטות RPG תרמובריות שיועדו לפגיעה ברכבים ממוגנים. גם בכבישים וגם בחלק מהיישובים מחבלים התחזו לחיילי צה"ל, לבשו מדים וציוד ישראלי, דיברו בעברית ודפקו על הדלתות של בתי התושבים.[201]
גם מוצב הפיקוד העליון של צה"ל ("הבור") הופתע לחלוטין מהמתקפה, ובשעותיה הראשונות לא ידע את היקף החדירה ואת גודל המתקפה ומשום כך התקשה לנהל את בלימתה לאורך שעות.[202][203]
בשעות הצהריים הושמע במסגדים בעזה נאום של מוחמד דף, שהודיע לתושבי הרצועה שהצבא לא נמצא ביישובי העוטף, וקרא להם לצאת לכבוש אותם. בעקבות הנאום, אזרחים רבים מעזה עברו את הגדר והלכו לקיבוצים. אחד מחוקרי המשטרה העיד שנחקרים רבים אמרו לו לאחר המעשה: "הבאתי תיק עם בגדים, כי הייתי בטוח שאני הולך ליישב את המשפחה שלי בבארי".[204]
מערבות במתקפה של תושבי עזה שאינם לוחמי טרור
עריכהעל פי עדויות רבות בזמן המתקפה על הישובים נכחו במקום גם נשים מבוגרות, נכים[205] ונערים לא חמושים[206], שהגיעו לבזוז ולסייע. בנוסף שבויים שחזרו העידו כי הוחזקו בידי משפחות ששיתפו פעולה עם חמאס[207][208].
קרבות הבלימה
עריכההזירה היבשתית
עריכהצה"ל הופתע לחלוטין מהמתקפה.[209] בתחילת המתקפה על יישובים, עמדו מול המחבלים התוקפים בעיקר חברי כיתות הכוננות המקומיות וגם חלק משאר התושבים, שהגנו על ביתם, חלקם עם אקדחים בלבד. הם בלמו גלים של מחבלים, ורבים מהם נהרגו.[210] בחלק מהיישובים הצליחו כיתות הכוננות לבלום את המחבלים, אך ביישובים רבים גברו המחבלים, שהיו בכוח עדיף, על המגינים, והצליחו לחדור ליישובים ולפגוע בתושביהם וברכושם בצורה אנושה. המחבלים כבשו עשרות רבות של בתי תושבים, לאחר שדבר הכיבוש נפוץ ברחבי רצועת עזה הצטרפו אליהם אזרחים לא חמושים שעסקו בביזה. נוסף על כך חוליות מחבלים הציבו מחסומים בכבישים ובצמתים ברחבי עוטף עזה, ופגעו באזרחים שניסו להימלט ברכב וכך עיכבו למעשה את הלוחמים שהגיעו כתגבורת.
לוחמי צה"ל המעטים שהיו בבסיסים הסמוכים ליישובים, בהם לוחמי גדוד 13 של חטיבת גולני, ושוטרי משטרת ישראל הגיעו להגן על חלק מהיישובים, אך כוחם היה דל בהשוואה לכוח המחבלים, וגם הם נפגעו. מפקד מחוז דרום של משטרת ישראל ניצב אמיר כהן תושב שדרות, הכריז ב-06:41 על קוד "פרש פלשת"[211] שמשמעותו הקפצת כל כוחות המשטרה במחוז לנקודות מפתח, ובין היתר הקפיץ כוחות מג"ב שהשמידו בצומת יד מרדכי מחבלים על שמונה אופנועים שנעו צפונה, לכיוון אשקלון, אשדוד וקריית גת.[212] תוך 40 דקות הגיעו כוחות ימ"מ ראשונים לזירות הלחימה וכעבור זמן קצר גם שאר לוחמי היחידה.
כוח של 23 לוחמי נוחב'ה של חמאס שנעצרו בצומת יד מרדכי תכנן לפרוץ לבית הסוהר שקמה ולשחרר אסירים פלסטיניים הכלואים שם. חלקם הגיעו לאחר מכן לעיר שדרות ולקחו שם חלק בעימותים עם צה"ל והמשטרה.[213]
פגיעה במפקדת אוגדת עזה ומתן פקודת "פרש פלשת"
עריכהתוך כרבע שעה מתחילת המתקפה הגיעו מחבלים רבים, רכובים על טנדרים ואופנועים וחמושים היטב, אל מחנה רעים בו שוכנת מפקדת אוגדת עזה. לאחר קרב של 40–60 דקות 30 מחבלים הכניעו את השומרים ועשו דרכם פנימה. בחמ"ל הגיפו חיילי צה"ל את דלת הברזל שבכניסה אליו, והנותרים בחוץ המשיכו בלחימה במחבלים. במקביל לקרב, בחמ"ל האוגדה המשיכו לנהל את הלחימה האוגדתית אל מול מתקפת המחבלים בכל הגזרה.[214] לפי הדיווח מיום הקרב, הקרב הסתיים לאחר שש בערב, לאחר 13 שעות של לחימה.[215]
תת-אלוף אבי רוזנפלד מפקד אוגדת עזה הבין את היקף המתקפה בשלב מוקדם ושידר לבור בקריה את פקודת "פרש פלשת", פקודת חירום צה”לית ומשטרתית למקרה של חדירה עוינת.[216]
מהתחקירים הראשוניים עולה כי רוזנפלד הורה במהירות לפתוח את המפקדה החליפית של אוגדת עזה. צעד לשעת חירום זה תורגל שבועיים קודם. אך הדרכים למפקדת האוגדה ברעים נחסמו על-ידי מחלקות רתק של הנוחבה. חדרי מלחמה נוספים במפקדה ברעים הועלו באש או נפגעו ממטחי פצמ"רים מרוכזים. גם התשתיות המבצעיות בבסיס נפגעו. מפקדים מהמטה המבצעי שהוקפצו מהבית הועברו בעקבות כך למפקדה החליפית.[216]
הקפצת יחידות מיוחדות למענה מיידי
עריכהבעקבות פקודת "פרש פלשת" של אוגדת עזה, הזניקה חטיבת המבצעים את כלל כוחות הכוננות של צה"ל, כולל יחידות מובחרות, בהן שייטת 13 ושלדג, גדודי הצנחנים וביסל"ח. בנוסף עוד חיילים נהרו דרומה, חלקם על דעת עצמן.[216]
לוחמי יחידות מיוחדות של שלדג, סיירת מטכ"ל, שייטת 13, הלוט"ר, הימ"ס, היס"מ, החטיבה הטקטית של משמר הגבול, היחידה המבצעית של השב"כ,[171] יחידת מצדה ועוד הוזנקו לקרבות בלימה,[214]
מסוקי ינשוף הטיסו יחידות שונות, בהן את יחידת דובדבן מאזור מעלה אדומים לאזור פרי גן ובארי.[217]
מספר מסוקי יסעור של חיל האוויר הטיסו את לוחמי גדוד 890 של הצנחנים. מחבלי חמאס פגעו באמצעות טיל נ"ט במסוק יסעור שהטיס לוחמי צנחנים בדרך ליישוב כרם שלום. הטייס הצליח לנחות ליד כפר מימון והלוחמים התפנו מהמסוק ללא פגע והביאו להצלת המושב, המסוק נותר בוער בשטח.[218][219][220]
שלושה גדודי חי"ר: גדוד 931 מחטיבת הנח"ל, גדוד 890 מחטיבת הצנחנים, וגדוד קרקל מחיל הגנת הגבולות הוקפצו בשעות הבוקר של 7 באוקטובר והשתתפו בבלימת המתקפה.[221] יחידות אגוז, מגלן ודובדבן מחטיבת הקומנדו הוקפצו בשעות הבוקר המוקדמות והשתתפו בקרבות בכפר עזה, כיסופים ונחל עוז.
רק כעבור שעות אחדות מתחילת המתקפה הגיעו לוחמי צה"ל בהיקף משמעותי, והחלו לטהר את היישובים ממחבלים.[222]
שני מפקדי אוגדות פעילים: תא"ל דן גולדפוס מפקד אוגדה 98, ותא"ל ברק חירם מפקד אוגדה 99 הגיעו מיוזמתם לעוטף עזה, אספו אליהם כוחות שהיו בשטח וחילקו ביניהם את הפיקוד על השטח.[223]
המשך המערכה
עריכהשר הביטחון יואב גלנט אישר גיוס מילואים נרחב ביותר, והכריז על מצב מיוחד בעורף ברדיוס של עד 80 קילומטרים מגבול רצועת עזה.[196] כשעה לאחר תחילת המתקפה דובר צה"ל הנחה את תושבי הדרום והמרכז להימצא בסמוך למרחבים מוגנים, ובעוטף עזה בתוך המרחבים המוגנים. כשעתיים לאחר תחילת המתקפה החל צה"ל לתקוף ברצועת עזה.[224]
בבוקר היום השלישי להתקפה, ב-11 באוקטובר, עדיין לא טוהרו הקיבוצים בארי וכפר עזה ואף נמשך הקרב בשדרות.[225] לקראת הצהריים הודיע דובר צה"ל כי כל היישובים טוהרו, אך ייתכן שעדיין נמצאים מחבלים בשטח ישראל.[226] ב־10 באוקטובר נהרגו 22 מחבלים בשמונה מוקדים.[227]
הזירה האווירית
עריכהעם תחילת שיגורי הרקטות בשעה 06:28, הוזנקו לאוויר שני מטוסי קרב מבסיס חצרים שפיטרלו כשעה סביב אסדת הגז תמר, מחשש לפגיעה בה באמצעות כטב"מ.[228]
על פי חיל האוויר, מבין שתי טייסות מסוקי הקרב, טייסת 113 החזיקה כוננות בצפון וטייסת 190 הייתה בהדממה.
צמד מסוקי הקרב הראשון שהיה בכוננות מיידית לאוגדת עזה הגיע לעוטף סביב 7:30–8:00, מבסיס רמת דוד בצפון. מבסיס רמון מסוק הקרב הראשון הגיע לעוטף ב־8:32. במשך היום הופעלו 10 מסוקי קרב AH־64 אפאצ'י ב־28 גיחות וירו פגזי תותחים 30 מ"מ וטילי הלפייר.[229]
בתחילה הופעלו מסוקי הקרב כדי לעצור את שטף המחבלים והמון האזרחים שנהרו לשטח ישראל דרך הפרצות בגדר. בהמשך הופעלו המסוקים לטובת הבסיסים והיישובים. בארבע השעות הראשונות מתחילת הקרבות תקפו מסוקי קרב ומטוסי קרב כ־300 מטרות, רובן בשטח ישראל.[230]
נוסף על כך הופעלו כטמ"מי זיק חמושים של חיל התותחנים (שחלקם הגיע מבסיס פלמחים[231]).
מספר מסוקי יסעור הטיסו את לוחמי גדוד 890 של הצנחנים. מחבלי חמאס פגעו באמצעות טיל נ"ט במסוק יסעור שהטיס לוחמי צנחנים בדרך ליישוב כרם שלום. הטייס הצליח לנחות ליד כפר מימון והלוחמים התפנו מהמסוק ללא פגע והביאו להצלת המושב, המסוק נותר בוער בשטח.[218][219][220]
מסוקי ינשוף הטיסו יחידות שונות, בהן את יחידת דובדבן מאזור מעלה אדומים לאזור פרי גן ובארי.[217]
הזירה הימית
עריכהחוליות קומנדו ימי של חמאס עלו השכם בבוקר 7 באוקטובר לחוף זיקים ורצחו דייגים ומתרחצים ישראלים.
על פי חיל הים,[232][233] בדקות הראשונות של המלחמה בבוקר שבת נכחו מול זיקים שתי דבורות וצרעה מפלגה 916 של חיל הים, מאוישות בלוחמים ולוחמות.
סירה מהירה ושש סירות גומי שהובילו מחבלים ניסו לפשוט לחוף זיקים ולאשקלון. על כל סירה היו בין שישה לשמונה מחבלים, שירו צרורות לעברם. הלוחמים הצליחו להטביע שלוש סירות חמאס ולפגוע בכל המחבלים שהיו במים. 4 סירות הצליחו להגיע לחוף, אך הכוחות הרגו את רוב המחבלים. כ־20 מחבלים נהרגו. כמו כן חיל הים פגע בכלי חקלאי שניסה לפרוץ את הגדר בקרבת החוף ובחוליות מחבלים נוספות ביבשה.[234] עם זאת, חלק מהמחבלים הצליחו להגיע לחוף[235] ולפגוע בישראלים.
בכך הם שיבשו את החדירה מהים ואת הפגיעה בשני אתרים אסטרטגיים הסמוכים לחוף העזתי – מתקן קו צינור הנפט ותחנת הכוח רוטנברג באשקלון.
חילוץ תושבים
עריכהחלק ממאמצי צה"ל וכוחות המשטרה היה לחלץ ישראלים וזרים שהותקפו. כמה מאות אנשים היו בפסטיבל המוזיקה וברחו לכל עבר. חלק מתוכם ברחו לפרדסים, שדות, מכולות ועוד וניסו להסתתר ולברוח. חלקם העמידו פני מתים וכך ניצלו. משפחות בקיבוצים ניסו להסתגר בממ"דים. הישראלים שלחו בקשות לעזרה באמצעות טלפונים ניידים לקרוביהם ולמשטרה. כוחות הביטחון וכן אזרחים פעלו לאיתור וחילוץ הנפגעים מאזור הקרבות. לוחמים ותיקים, ובהם אלוף במיל' יאיר גולן, אלוף דוד זיני, אלוף במיל' נועם תיבון, תא"ל רומן גופמן, תא"ל עופר וינטר ותא"ל יעקב הלר הגיעו לאזורי הקרבות וסייעו בלחימה ובחילוץ נפגעים.[236]
סרן (במיל') אלחנן קלמנזון מעותניאל, אחיו ואחיינו הגיעו לקיבוץ בארי בעת שמתנהלים קרבות בקיבוץ וחילצו ממנו כמאה אנשים. בפעולה זו אלחנן נהרג ואחיו מנחם נפצע.[237]
כעשרה בדואים עסקו בחילוץ ישראלים מהמסיבה ברעים. שלושה מהם נהרגו בפעילות.[238] עווד דראושה, פרמדיק מאכסאל, העניק סיוע רפואי ופינוי לנפגעים בפסטיבל המוזיקה ולבסוף נרצח גם הוא.[239][240] ביום השני ללחימה הגיעו לשטחי הלחימה ברכבי שטח כ־600 מתנדבים בדואים ישראלים, רובם משבט אל עזאזמה, והחלו לחפש נעדרים. בשלב מאוחר יותר התלוו אליהם שוטרים ומאבטחים. הם חילצו מאות אנשים בעשרות מוקדים שונים.[241]
מתקפות על יעדים צבאיים
עריכהמפקדת אוגדת עזה
עריכה- ערך מורחב – קרב מחנה רעים
אחד הכוחות של חמאס תקף את מפקדת אוגדת עזה במחנה רעים, שבקרבת קיבוץ רעים. רבים מחיילי האוגדה היו בחופשה לרגל חג סוכות. לטענת החמאס רבים מהחיילים הופתעו בשנתם, ורבים מהם נפלו בשבי. בתמונות שפרסם הארגון נראו מבנים וכלי רכב משוריינים עולים באש. בערבו של אותו היום הצליח צה"ל להשיג שליטה מלאה על המפקדה, לאחר קרבות קשים.[215][242]
מוצב ארז
עריכה- ערך מורחב – קרב ארז
מחבלים שפרצו את הגדר חדרו למתחם מעבר ארז, כבשו אותו[243] רצחו את החיילים ששהו בו ונכנסו דרכו לתוך ישראל.
בסיס מת"ק עזה
עריכה- ערך מורחב – קרב מת"ק עזה
בסיס מנהלת תיאום וקישור נבנה צמוד לגדר המערכת, סמוך למחסום ארז. מחבלים פרצו לתוכו משני מוקדים – 12 דרך הגדר ועוד שישה–שבעה דרך הש"ג, לאחר שפוצצו בו מטען גדול. הם הרגו שלושה מחיילי המת"ק, ותיעדו בשידור חי איך הם שובים שלושה חיילים.[244]
מוצב פגה
עריכה- ערך מורחב – קרב מוצב פגה
מוצב פגה המכונה גם "מגן בארי" הוא מוצב פלוגתי הממוקם בין גבול רצועת עזה לקיבוצים בארי ועלומים. בקרב שהחל השכם בבוקר לחמו 25 לוחמי פלוגה מבצעית ג' של גדוד 13 ומחלקת מרגמות של גדוד המסייעת בחטיבת גולני נגד כ-150 מחבלים, שחדרו למוצב במספר גלים. בקרב שנמשך כ-11 שעות נהרגו שלושה עשר לוחמים מגדוד 13 ובעקבותיו. בצד חמאס, עשרות מחבלים נהרגו במוצב וסביבותיו.
מוצב סופה
עריכה- ערך מורחב – קרב מוצב סופה
לוחמי מוצב סופה נפרסו מחוץ למוצב עוד לפני פרוץ האירועים, כחלק מנוהל רגיל. משום כך המחבלים שפרצו לבסיס נתקלו בבסיס כמעט ריק, כשמולם פועלת קבוצה של חמישה חיילים מסיירת נח"ל וקבוצת לוחמי מחלקת המרגמות של גדוד 50. לאחר חילופי אש בתחילת הקרב מן העמדות לעבר כוח המחבלים שמנה פי כמה מהחיילים במוצב, התכנסו החיילים – ביניהם פצועים – לשני מקומות, ובהם התבצרו עד להגעת התגבורת - חדר האוכל ועמדת הש"ג הקדמי. לאחר כמה שעות קרב הזעיק מפקד הכוח בבסיס מסוק קרב כדי לסייע בעצירת המחבלים.
כוח סיירת נח"ל שקפץ אל מחוץ למוצב, להגן על המרחב האזרחי, ספג אבדות ולבסוף התבצר באנדרטת דנגור. שישה מהלוחמים בכוח זה נהרגו, וחמישה נפצעו, עד חילוצם בצהריים.
לקראת השעה 14:00 הגיעו לוחמים משייטת 13 וטיהרו את המוצב ממחבלים שחדרו אליו. לאחר הקרב נמנו במקום 15 גופות של מחבלים שנהרגו בידי לוחמי הנח"ל וכ־40 מחבלים שנהרגו על ידי לוחמי השייטת.[245][221][246]
מוצב כיסופים
עריכה- ערך מורחב – קרב מוצב כיסופים
במוצב כיסופים שהו לוחמי גדוד 51 של חטיבת גולני. במשך שעות ארוכות הם ערכו קרב נגד עשרות רבות של מחבלים, שהשתמשו ברובי סער, ברקטות נגד טנקים וברימונים. בקרב נהרגו שמונה לוחמים מהגדוד. בתום כ־50 שעות הצליחו לוחמי הגדוד, בצד כוח של סיירת אגוז שהצטרפה אליהם בהמשך, לבלום את המחבלים ולטהר את השטח מהם.
מוצב נחל עוז
עריכה- ערך מורחב – קרב מוצב נחל עוז
מחבלים המשתייכים לזרוע הצבאית של חמאס פשטו על מוצב נחל עוז, וניהלו קרב עם לוחמי גדוד 13 של חטיבת גולני. בקרב נהרגו רבים מלוחמי הגדוד, נוסף על האזרחים שנרצחו בטבח בנחל עוז הסמוך. בתום שעות רבות של לחימה הצליחו חיילי צה"ל לבלום את המחבלים, בעזרת תגבורת של חיילי סיירת צנחנים.
מוצב מארס
עריכהמוצב מארס, שבו החזיקו כ־20 חיילים מהפלוגה המסייעת של גדוד 51 של חטיבת גולני, היה המוצב היחיד שמחבלי חמאס לא הצליחו לחדור אליו. עם תחילת המתקפה עלו הלוחמים לעמדות של המוצב עם מקלעים מסוג מאג, וניהלו קרב במשך שעות והרגו כ־90 מחבלים שהתקיפו אותם.[247]
בסיס זיקים
עריכה- ערך מורחב – קרב זיקים
מחבלי חמאס נכנסו לשטח ישראל מהים ודרך גדר המערכת, 1.5 ק"מ דרומית למחנה זיקים, שהוא בסיס הטירונים של חטיבת החילוץ וההדרכה של פיקוד העורף. רוב החיילים בבסיס זה, 90 טירונים, שירתו בצה"ל רק חודשיים. בבסיס שהתה משפחת רב בת עשר נפשות שבאה כבר ביום שישי לעשות את השבת והחג עם החיילים בבסיס. אם המשפחה, מיכל אלון, אחות במקצועה. בנוסף הגיעו לבסיס בזמן האירוע בשבת כ-20 עד 30 אזרחים שברחו ממחבלים בחוף זיקים.
מייד עם ירי הרקטות מרצועת עזה החליפו חיילי סגל הבסיס את הטירונים שהיו בעמדות שמירה סביבו, והטירונים נשלחו לתפוס מחסה במיגוניות. שעה לאחר מכן, ב-7:31, החל ירי של כ-50 מחבלים על הבסיס. מול המחבלים ניצבו בעיקר חיילי סגל הבסיס. בטיפול בנפגעים השתתפה מיכל אלון, היא נורתה במכוון על ידי מחבל. בקרב, שהסתיים לפני השעה 10:00, נהרגו שבעה חיילים (ארבעה לוחמים ושלוש לוחמות). בנוסף לכך נפצעו שבעה נוספים, אך בסופה של הלחימה המחבלים הוכנעו והבסיס לא נכבש.
מערכת רואה־יורה
עריכהצה"ל התקין בקו הגבול מערכות רואה־יורה הכוללות מקלע כבד המופעל מרחוק. עם תחילת המתקפה שלח החמאס רחפנים מצוידים במטעני נפץ שהשמידו את המתקנים.[193]
כמו כן, צה"ל הציב לאורך קו הגבול שורה של מצלמות מעקב שחוברו למרכז בקרה ושליטה שבו פעלו התצפיתניות. עם תחילת המתקפה ירו מחבלי החמאס במצלמות בטילים נגד טנקים,[193] כבשו את בסיס התצפיתניות בנחל עוז והחזיקו בו במשך שבע שעות, עד לשחרורו בידי סיירת צנחנים.[248][249]
בסיס אורים – מודיעין
עריכה- ערך מורחב – הקרב בבסיס אורים
כוח חמאס שמנה כעשרה מחבלים תכנן לפרוץ לבסיס "ירקון", הסמוך לקיבוץ אורים, אשר לפי פרסומים הוא בסיס של יחידה 8200.[141] בשל טעות בזיהוי פרצו המחבלים לבסיס סמוך במתחם, ששייך לפיקוד העורף. המחבלים הרגו ופצעו חיילים בתוך הבונקר וניסו לחפש מידע מסווג במערכות המחשב של הבסיס.[250]
כאמור עשרה מחבלים תקפו את מחנה אורים של מפקדת מחוז הדרום של פיקוד העורף, בזמן שבבסיס שהו 14 חיילים וחיילות. בהתקפה נהרגו שבעה מחיילי הבסיס. לעזרתם הגיעו לוחמים של יחידת שלדג,[251] חיילים מחטיבת המרום, חיילים מיחידה 414 של חיל האיסוף הקרבי מהבסיס הסמוך ואנשי יחידת המשא ומתן המטכ"לית, והם הרגו את המחבלים שפרצו לבסיס. אחת החיילות שהגיעו מיחידה 414 נהרגה גם היא בחילופי האש על הגדר בין שני הבסיסים.[252][253]
מעשי טבח באזרחים בשטח פתוח
עריכהמחבלי החמאס, שהגיעו בכוחות ובאמצעי נשק עודפים, פשטו על יותר מ־30 יעדים אזרחיים בתחומי העוטף, בהם שלוש ערים, מעל 20 קיבוצים, כחמישה מושבים, מסיבת טבע וחוף ים. במקצתם נערכו קרבות הגנה של התושבים ובמקצתם התבצע טבח. המחבלים הצליחו להרוג למעלה מ-800 אזרחים ולחטוף יותר ממאתיים אזרחים וחיילים לרצועת עזה.
הטבח בפסטיבל נובה
עריכה- ערך מורחב – הטבח במסיבת הטבע ליד רעים
עשרות מחבלים הגיעו למתחם מסיבת טבע ביער רעים, ירו לעבר המשתתפים והשליכו רימונים. מספר הנרצחים בפיגוע הטרור הגדול בתולדות מדינת ישראל מוערך, לפי תחקיר של המשטרה, ב־364 לכל הפחות, 17 מתוכם שוטרים.[254] מאות נפצעו,[255] ומחבלי חמאס חטפו חלק מהמשתתפים לעזה.
מסיבת פסיידאק
עריכה- ערך מורחב – הטבח במשתתפי מסיבת פסיידאק
מסיבת פסיידאק הייתה מסיבת טבע קטנה שהתקיימה בשטחים החקלאיים שבין ניר עוז לנירים. לפי עדויות של משתתפי המסיבה החמאס לא ידע עליה ולכן לא תקף אותה, אך חלק מהמשתתפים עזבו את מתחם המסיבה לאחר שהחלה מתקפת הטילים בבוקר 7 באוקטובר כדי להגיע למרחב מוגן, ו־16 מהם נרצחו בזמן מנוסתם בכבישים, במיגוניות או בקרבת היישובים הסמוכים.[256][257]
חוף זיקים
עריכה- ערך מורחב – הטבח בחוף זיקים
בבוקר מתקפת הפתע על ישראל פלשו לחוף זיקים, שהוא החוף הדרומי ביותר בחופי הים התיכון של ישראל, חוליות קומנדו ימי של מחבלי גדודי עז א־דין אל־קסאם, הזרוע הצבאית של חמאס ורצחו כעשרים ישראלים ששהו בחוף. כוחות מיחידת מגלן הרגו את המחבלים. בין 20 ל־30 אזרחים ברחו מהמחבלים ומצאו מחסה במחנה זיקים.[258]
כביש 232
עריכה- ערך מורחב – הטבח בכביש 232
כביש 232, שהוא הכביש הראשי והחשוב של אזור עוטף עזה, נכבש בבוקר המתקפה על ידי מאות מחבלים שארבו בכל צומת ובמספר רב של נקודות בכביש. בכביש זה נרצחו לפי הערכות שונות כמה עשרות ישראלים.
מתקפות ומעשי טבח בתוך הערים
עריכהקרב שדרות
עריכה- ערך מורחב – קרב שדרות
הקרב בשדרות נמשך מ-7 באוקטובר 2023 עד ל-9 באוקטובר 2023. בתחילה חדרו מחבלים לעיר שדרות, השתתפו בחילופי אש עם יחידות משטרת ישראל ואזרחים, ורצחו ופצעו רבים.[259] בסופו של דבר כבשו המחבלים את תחנת המשטרה המקומית.[260] עם הגעת תגבורת של צה"ל[261] נערך קרב קשה שנמשך כ־20 שעות, שבסופו העדיפו כוחות הביטחון להרוס את הבניין על המחבלים שהתבצרו בו.[262] לפחות עשרים שוטרים נהרגו באירוע.[263]
הטבח באופקים
עריכה- ערך מורחב – קרב אופקים
הטבח התרחש בין 7 באוקטובר 2023 ל־9 באוקטובר 2023 לפנות בוקר. מספר הנרצחים עומד על 34 מתושבי אופקים.[264] שוטרים, לוחמי ימ"מ, אזרחים חמושים בכלי נשק אישיים, וחיילים בחופשה נלחמו במחבלים במשך שעות. בקרבות נהרגו שמונה שוטרים וחמישה חיילים.
מעשי טבח, מתקפות טרור וקרבות ביישובי העוטף
עריכה
תפיסת ההגנה של צה"ל על יישובי עוטף עזה הייתה להקים מוצבי צבא קרוב ככל האפשר ליישובים, כך שאם אחד מהם יותקף, המוצב השכן יוכל להגן עליו. בחלק מהמקרים נטען כי המוצב מוקם קרוב מידי לגדר מכדי שתהיה בו תועלת צבאית. היקף המתקפה הרחב גרם לכך שרוב היחידות בקרבת הגדר היו עסוקות מדי בניסיון להגן על עצמן ולא יכלו להעניק סיוע ליישובי העוטף.[20]
נוסף להתקפה על יישובים ובסיסים, חמאס הציב בצמתים ובדרכים חוליות חסימה במטרה למנוע הגעת לוחמים ישראליים ליישובים. חוליות מחבלים אלו שהיו חמושים בכלי נשק רבים כולל טילי נ"ט ירו על כלי רכב ועל ישראלים שנעו על הצירים. בעוד חיילי צה"ל היו צריכים לוודא הימנעות מירי דו צדדי, אנשי חמאס ירו על כל כלי רכב שהתקרב. החסימות הרבות גרמו לעיכוב משמעותי בהגעה של כוחות צבא ומשטרה אל יישובי העוטף. דבר שגרם לכך שבישובים רבים התושבים נותרו לבדם בהתמודדות מול המחבלים.[20]
שם | מספר תושבים | מחבלים תוקפים | כוח מגן | תושבים שנרצחו | תושבים שנחטפו | סטטוס | תיאור |
---|---|---|---|---|---|---|---|
קיבוץ בארי | 1,071 | כ-300, מ-3 מוקדים שונים | 11 חברי כיתת כוננות, 5 מהם נהרגו, כוח של לוחמי גדוד 13 ושוטרים שנהרגו גם. החל מ-08:37 כוח שלד"ג. בהמשך סיירת מטכ"ל ולאחר מכן כוחות צה"ל רבים נוספים. | מעל 100 תושבים, 19 חיילים, 7 שוטרים | 31 | נכבש למשך יומיים וחצי | בתחילת מתקפת הפתע חדרו לקיבוץ בארי יותר ממאה מחבלים חמושים היטב. הם התגברו על כיתת הכוננות וכוחות ראשונים שהוזעקו למקום, וערכו טבח בתושבי הקיבוץ, שבו רצחו כ-92 מיושבי הקיבוץ.[265] 31 תושבים נחטפו לשבי ברצועת עזה בידי החמאס. המחבלים גרמו הרס רב למבנים ורכוש בקיבוץ. במעשי הטבח, ההרס והביזה השתתפו אזרחים עזתים שהגיעו לקיבוץ במהלך הטבח. כוחות גדולים מיחידות צה"ל ומשטרת ישראל, בפיקודו של תא"ל ברק חירם, הגיעו לקיבוץ, ובלחימה קשה, שנמשכה עד יום שני בצהריים, הסתיים טיהור הקיבוץ ממחבלים, בהם כאלה שהתבצרו במתחמים שונים בקיבוץ, חלקם עם אזרחים לכודים.[222][266] |
מושב נתיב העשרה | 948 | 35, 6 עם מצנחי רחיפה | כיתת כוננות (6 שעות), צבא החל משעה 1200 | 21 | קרב בתוך הקיבוץ עם כיתת הכוננות | מחבלים חדרו למושב נתיב העשרה שנמצא 100 מטרים מקו הגבול, ורצחו לפחות 21 מתושביו.[267][268] חלק מהנרצחים היו בני אותה משפחה, כמו משפחת וקס, משפחת מולכו, משפחת אקוני ומשפחת תעסה. הצבא הגיע לנתיב העשרה רק בשעות הצהריים, לאחר שש שעות של לחימת התושבים לבדם. | |
קיבוץ כפר עזה | 787 | 140 | כיתת הכוננות מהם נהרגו 7. מ-8:00 בבוקר הגיעו כוחות מחטיבת עוז ומחטיבת הצנחנים (ומסיירת נח"ל) | 64 | 19 | נכבש למשך יומיים | בקיבוץ כפר עזה נרצחו כ־72 איש. לאחר שכוחות צה"ל הגיעו למקום התנהלו קרבות ממושכים, ביום הראשון והשני להתקפה, מול כעשרה מחבלים שחדרו לקיבוץ.[269] חלק מתושבי הקיבוץ היו נצורים בבתיהם עד למחרת. |
קיבוץ חולית | 210 | 60 | 15 אזרחים, 2 חיילים | 6 | נכבש | בטבח ב לקיבוץ חולית נרצחו 13 מבני הקיבוץ, שני עובדים זרים ושני לוחמי מילואים בלוט"ר. 4 בדואים שעבדו בקיבוץ ושני תושבים נוספים נחטפו לרצועת עזה. | |
קיבוץ ניר עוז | 380 | מאות | 38 | 72 | נכבש | בקיבוץ ניר עוז הציתו המחבלים בתים וזרעו הרס, בעוד אנשי הקיבוץ מסתגרים בממ"דים ונועלים אותם מבפנים. נרצחו 38 בני אדם, ובכלל זה משפחה שלמה בת חמש נפשות.[270][271] מהקיבוץ נחטפו למעלה מ-70 תושבים בהם סבתא ומשפחה בת חמש נפשות, נילי מרגלית האחות מבית חולים סורוקה בת הקיבוץ וכן[272] אישה, שני ילדיה ושני הוריה.[273] כן נחטפו בני משפחת ביבס, בהם החטוף הצעיר ביותר, כפיר בן ה-9 חודשים. רק לקראת ערב הגיעו הכוחות לחלץ את הנצורים. 160 חברי הקיבוץ נותרו עוד לילה שלם בגני ילדים, עד שפונו לאילת.[274] | |
קיבוץ נחל עוז | 749 | 20 לפחות | 16 | 8 | נכבש | בקיבוץ נחל עוז חדרו מחבלים במתקפת הפתע. הם טבחו בתושבים - נרצחו 15 מחברי הקיבוץ וכן שוטר שהגיע למקום. וחטפו אחרים. לאחר מעל 12 שעות של לחימה צה"ל השיג שליטה על הקיבוץ ופינה את תושביו. | |
קיבוץ סופה | 233 | 35-45 | 3 | 0 | מחבלים חדרו לקיבוץ | בבוקר ההתקפה הסתערו עשרות מחבלים על קיבוץ סופה. אליה לילינטל, הרבש"ץ של הקיבוץ, זיהה את המחבלים בשלב מוקדם, הרג כמה מהם ואסף את כיתת הכוננות, שמנתה שישה אנשים. כיתת הכוננות בלמה את רוב המחבלים בגדר הקיבוץ והגנה על חייהם של כ־200 מתושבי המקום. שלושה מחברי הקיבוץ נרצחו במתקפה. לאחר כשש שעות לחימה הצליחו כוחות הביטחון להגיע לקיבוץ. עשרה מחבלים נלכדו ו־20 מהם נהרגו בקרבות.[275][276][277] | |
קיבוץ עין השלושה | 353 | עשרות | 4 חברי כיתת כוננות | 4 | בעין השלושה נרצחו ארבעה תושבים בידי מחבלי חמאס, שאותם בלמו ארבעת חברי כיתת הכוננות של הקיבוץ. | ||
מושב יכיני | 730 | עשרות | 18 אנשים בכיתת כוננות עם רובה 1 ואקדחים. שוטרים שהגיעו למקום | 5 תושבים, 2 לוחמים | סמוך ל־7:40 פשטו עשרות מחבלים על המושב יכיני, וטבחו בו לפחות שבעה בני אדם. רבש"ץ המושב שהה בתאילנד באותה שעה וניהל את בלימתם משם. | ||
קיבוץ זיקים | 918 | 8 | 12 אנשי כיתת כוננות (1 שעה) | 0 | כיתת כוננות של קיבוץ זיקים שמנתה 12 חברים נלחמה בשמונה מחבלים שהגיעו ברכב סוואנה ותקפו את הקיבוץ. לאחר קרב שנמשך כשעה הם הצליחו להרוג את כל המחבלים, לאחר שאחד מחברי כיתת הכוננות הצליח לאגף את המחבלים. בקרב נפצעו שני חברי קיבוץ.[278] בסמוך היו קרב במחנה זיקים וטבח בחוף זיקים. בהמשך פונו חברי הקיבוץ לקיבוץ מעלה החמישה.[279] | ||
כרם שלום | 220 | עשרות משער אחד ועוד 50 משער האחורי | 9 חברי כיתת כוננות, 6 חיילי סיירת נח"ל (6 שעות), מסוק קרב, טנק ב-12:30 | 2 אזרחים, 3 חיילים | 0 | לא נכבש | כיתת כוננות בקיבוץ כרם שלום, שמנתה תשעה תושבי הקיבוץ ושישה חיילים סדירים, נלחמה במשך שש שעות במחבלים שתקפו את הקיבוץ ומנעה את נפילתו, עד שהגיעו הכוחות הסדירים. בלחימה נהרגו שניים מחברי כיתת הכוננות,[280] עמיחי ויצן וידידיה רזיאל.[281] |
קיבוץ ניר עם | 726 | 35 לפחות. | כיתת כוננות (3 שעות), בהמשך טנק וגולני, לוחמי משמר הגבול | 2 חיילים, 0 תושבים | 1 | לא נכבש | בקיבוץ ניר עם הציבה הרבשצ"ית, ענבל ליברמן, את מחלקת הכוננות במארבים לאורך הגדר ברגע שהגיעה הידיעה הראשונה שמשהו מתרחש. את הקיבוץ תקפו 35 מחבלים, וחברי כיתת הכוננות ניהלו איתם קרב במשך כשלוש שעות. הם הרגו שני מחבלים.[282][283][284]
בהמשך הגיעו לקיבוץ לוחמי היחידה הטקטית ויחידת המסתערבים של משמר הגבול, ומאוחר יותר הצטרף אליהם גם גדוד 13 של חטיבת גולני. הלוחמים ניהלו קרב מול המחבלים והרגו אותם. שני לוחמים נהרגו בקרב. כל תושבי הקיבוץ ניצלו מטבח.[285] |
קיבוץ עלומים | 531 | מעל 30 | 12 חברי כיתת כוננות (6 שעות). יחידת מצדה ויהל"ם משעה 12:00. מסוק קרב | 17 | 8 | לא נכבש | על קיבוץ עלומים פשטו שלושים מחבלים, שנהדפו על ידי כיתת הכוננות בת 12 תושבים שהרגו עשרה מהמחבלים. הם ניהלו את הקרב לבדם מ־6:30 בבוקר ועד שהגיעו כוחות מיחידת מצדה ויהל"ם בשעה 12. בקרב נרשמו הרוג ופצוע אחד בצד הישראלי. בהמשך פנו המחבלים לרפת, רצחו 16 עובדים זרים מנפאל ומתאילנד וחטפו שמונה מהם. הם גם שרפו את הסילו ואת מכון החליבה, חוררו ביריות את מכלי החלב וזרעו הרס רב. ב־12:30 הגיעו עשרות מחבלים לאזור בית האריזה של הקיבוץ, נתקלו בכוח צנחנים, ומסוק קרב הרג את מרביתם. ביום שני פונו חברי הקיבוץ לנתניה.[286] |
קיבוץ סעד | 838 | 32 | כיתת כוננות, טנק צה"לי | 0 | 0 | לא נכבש | כ-30 מחבלים ניסו להיכנס לקיבוץ סעד באזור 11:00 בבוקר. הם הגיעו לשער הקיבוץ שהיה סגור בגלל החג ירו RPG וזרקו רימונים על השער כדי לפוצץ אותו ולהיכנס פנימה. הניסיון לא צלח והשער נשאר נעול. באותו זמן ירתה לכיוונם כיתת הכוננות של היישוב, והגיע טנק בודד שפגע במחבלים רבים והמחבלים נסוגו.[287][288]
בין המסמכים שנתפסו על גופות המחבלים נמצאה גם תוכנית לכיבוש סעד בעזרת שני כוחות שיתקפו ממזרח ומערב, ובין השאר יכבשו את בית הספר דעת ואת מדרשת בני עקיבא.[176][289] |
קיבוץ כיסופים | 294 | עשרות | 18 | 1 | במתקפת מחבלים על כיסופים נרצחו שמונה חברי קיבוץ ושישה עובדים זרים. חבר קיבוץ נוסף נהרג בקרב בכפר עזה. ארבעה מחברי הקיבוץ נחטפו. למבני הקיבוץ נגרם נזק כבד. הקיבוץ פונה מתושביו במוצאי שבת. ביום שלישי הגיע אליו מנהל הרפת, תושב אשקלון, ונרצח בידי מחבלים שארבו לו. שני טנקים הרגו את המחבלים, ובתוך כך הרסו את מכון החליבה.[290] | ||
קיבוץ רעים | 422 | עשרות | 5 | 5 | בתחילת מתקפת הפתע תקפו עשרות מחבלים את קיבוץ רעים, ובשעות הראשונות הגנה על הקיבוץ כיתת הכוננות שלו, שבה שישה חברים.[291] חמישה מתושבי הקיבוץ נהרגו וחמישה נחטפו.[292] | ||
קיבוץ ארז | 616 | 1 | 0 | עם תחילת המתקפה התקשר רבש"ץ קיבוץ ארז, שלא נכח באזור, לקודמו בתפקיד. זה הקפיץ את כיתת הכוננות לעמדות דקות לפני ניסיון החדירה של המחבלים לקיבוץ. שניים מחברי כיתת הכוננות, שהתמקמו בעמדת תצפית גבוהה, פתחו באש לעבר שני טנדרים בכביש הגישה לקיבוץ (לאחר שזוהו כמחבלים) ובמקום התפתח קרב יריות. לעזרתה של כיתת הכוננות הגיעה תגבורת מקיבוץ אור הנר, מה שאִפשר להמשיך בלחימה במשך שלוש שעות, עד שרוב המחבלים נפגעו מבלי שהצליחו לחדור לקיבוץ. בקרב נהרג סרן במילואים אמיר נעים, תושב הקיבוץ וחבר בכיתת הכוננות.[293][294] | |||
ניר יצחק | 633 | עשרות | 3 | 4 לפחות | בקיבוץ ניר יצחק פעלה כיתת הכוננות מול עשרות מחבלים והצליחה חלקית לעצור את המתקפה, אך ארבעה מחברי כיתת הכוננות נחטפו. כמו כן רצחו המחבלים שלושה מחברי הקיבוץ (ובהם הרבש"ץ) וחטפו לרצועת עזה מספר לא ידוע של חברים.[295] | ||
קיבוץ מגן | 540 | 30 | 2 | כיתת הכוננות של קיבוץ מגן הדפה את המתקפה. כוחות צה"ל הגיעו לאזור רק לאחר כשבע שעות. חבר הקיבוץ אבי פליישר נרצח במתקפה, ושני אחרים נפצעו. למחרת שוב היה ניסיון חדירה לקיבוץ, שצה"ל הדף. ב־9 באוקטובר הקיבוץ פונה. | |||
מושב פרי גן | 249 | 4 | במושב פרי גן ניצלו המחבלים את חסרונם של רוב החברים בחוליית הכוננות, שהיו מחוץ ליישוב, והצליחו לחדור ליישוב ולירות על תושבים. שלושה מחברי כיתת הכוננות של היישוב שלומית בהם הרבש"ץ הגיעו מיוזמתם לסייע בהגנת פרי גן, ולאחר שחלקם נפצעו הוזעקו עוד מחברי כיתת הכוננות של שלומית. בסך הכל השתתפו בקרב 11 מחברי כיתת הכוננות של המושב שלומית; ארבעה מתוכם נהרגו וארבעה נפצעו.[296][297] | ||||
קיבוץ יד מרדכי | 830 | לפחות 35 | כיתת כוננות, 3 לוחמי מג"ב בבוקר, ובהמשך לוחמי ימ"מ | 2 חיילים, 2 אזרחים | לא נכבש | עם תחילת המתקפה נפרסה כיתת הכוננות של יד מרדכי לאורך הגדר הדרומית והשער. ההיתקלות הראשונה עם המחבלים הייתה בקרבת השער. למקום הגיעו שלושה לוחמי מג"ב, שקיבלו פקודה לחסום את צומת יד מרדכי, והחל קרב יריות ביניהם ואנשי כיתת הכוננות ובין כ־20 מחבלים שהגיעו על שמונה אופנועים לשער הקיבוץ. המחבלים ירו רקטת RPG על רכב אנשי מג"ב (שהחטיאה את המטרה) ואף הצליחו לפוצץ את הגדר של הקיבוץ. בזמן הקרב הצטרפו ללחימה כמה לוחמי ימ"מ, והם הצליחו להרוג את המחבלים. זמן קצר לאחר מכן הגיע לגדר הקיבוץ טנדר ועליו כשמונה מחבלים, והכוח המגן התפצל והצליח לאגף את המחבלים ולהרוג אותם. שום מחבל לא הצליח לחדור לקיבוץ בהתקפה.[298] | |
קיבוץ מפלסים | 1,057 | מעל 30 | כיתת כוננות, בשעה 15:00 לוחמי חטיבת כפיר | 4 אזרחים, 4 לוחמי שב"כ | בתחילתה של מתקפת הפתע תקפו כ־30 מחבלים את קיבוץ מפלסים, ובשעות הראשונות הגנה על הקיבוץ כיתת הכוננות שלו. בצומת הכניסה למפלסים רצחו מחבלי חמאס אזרחים, ולאחר מכן פוצצו את שער הולכי הרגל הראשי וחדרו לקיבוץ. ליד רפת הקיבוץ חטפו המחבלים קבוצת עובדים תאילנדים, ולאחר ירי מצד כיתת הכוננות שחררו אותם.[299] כוחות נוספים של מחבלים תקפו את הקיבוץ משלושה מוקדים, ונהדפו.
באזור השעה 15:00 בצהריים חברו אל כיתת הכוננות לוחמי גדוד ההכשרות של חטיבת כפיר, אשר סייעו לחברי כיתת הכוננות להדוף את המחבלים, והחלו בפינוי האזרחים והגנה על גבולות הקיבוץ, לאורך הלחימה בקיבוץ מספר טירונים נפצעו בהיתקלויות עם מחבלי החמאס. באזור אנדרטת חץ שחור שליד מפלסים נערך קרב גדול בין מאות מחבלים לאנשי שב"כ, ימ"מ וחיל האוויר. הקרבות באזור הקיבוץ נמשכו כמה שעות, ונהרגו בהם כ־200 מחבלים. השאר נמלטו, ברובם לרצועת עזה. | ||
עיקול מפלסים | 0 | כ-50 | עיקול כביש המכונה 'עיקול מפלסים' ליד קיבוץ מפלסים. המחבלים העמידו מארב עם רכבים שחסמו את הציר וירו בתת-מקלע על הרכבים שעברו בכביש שכללו בעיקר מבלים שברחו מהמסיבה בנובה.
על פי עדויות של ניצולות שהתפרסמו בתחקיר ערוץ 13, המחבלים ירו ועשו וידואי הריגה, אנסו נשים ולאחר מכן שרפו אותן בחיים. בעיקול נרצחו כ-50 אזרחים ישראלים, חלקם נחטפו לרצועת עזה. | ||||
מושב מבטחים | 455 | כיתת כוננות עם 3 כלי נשק, כוחות מיוחדים משעה 14:00 | 5 | לא נכבש | תוך כדי המתקפה הגיעו המחבלים גם למושב מבטחים והצליחו להיכנס למושב, כשמולם כיתת כוננות שרק לשלושה מחבריה היו כלי נשק. בקרב נהרגו הרבש"ץ, דן אסולין, טל ממן, איתי נחמיאס, גיל אביטל וליאור בן יעקב. - באזור 14:00 בצהריים הגיעו כוחות מיוחדים חילוץ.[300] | ||
קיבוץ נירים | 416 | 50 | 9 לפחות | 5 | את קיבוץ נירים תקפו כ־20 מחבלים. כיתת הכוננות וקצין משטרה ששהה בקיבוץ ניהלו במשך שעתיים קרב מול המחבלים כשהם מתבצרים על הסילו. בהמשך הגיע מסוק לסייע וירה על מחבלים ששהו מחוץ לגדר. רק לאחר שבע שעות הגיעה למקום תגבורת צה"לית. באירוע נהרגו חמישה מחברי הקיבוץ וחמישה אחרים נעדרים.[301][302] | ||
מושב עין הבשור | 1,109 | 30-50 | כיתת כוננות 78 איש, 6 רובים, רכב צה"לי בשעה 08:36 | 0 | 0 | לא נכבש | במושב עין הבשור נתקלו המחבלים בכיתת כוננות גדולה יחסית, שכללה כ־78 מחברי המושב, שהוקמה במקרה זמן קצר קודם לכן כדי להתמודד עם גניבת רכבים. כיתתת הייתה עם חמישה כלי נשק ארוכים מסוג M-16. ואקדחים, הצליחה לבלום את חדירת המחבלים בשער המערבי. לאחר קרב, שבו נפצעו שניים מחברי המושב, נסוגו המחבלים.[303] |
קיבוץ גבים | 619 | 0 | 0 | לא נכבש | בקיבוץ גבים הגיעו המחבלים לגדר הקיבוץ וניהלו קרב עם הרבש"צ ואחד מחברי כיתת הכוננות. בעקבות הקרב נסוגו המחבלים, ושני חברי הקיבוץ נפצעו ופונו אחרי שעות ארוכות.[301] | ||
מושב יתד | 570 | 15 | כיתת כוננות, לוחמי גדוד קרקל | 0 | מחבלים חדרו אולם נבלמו | 15 מחבלים על טנדרים ואופנועים תקפו את מושב יתד. חברי כיתת הכוננות של המושב וכן לוחמים מגדוד קרקל בפיקודה של אור ליבני-בן יהודה ניהלו קרב עם המחבלים והצליחו לבלום ולהרוג אותם.[304] | |
מנחת שדה תימן | 0 | 2 | 0 | 0 | שני מחבלים מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני נלכדו בלילה של 11–12 באוקטובר ליד שדה תימן, כ־35 ק"מ מרצועת עזה.[305] |
נפגעים
עריכההרוגים ופצועים
עריכהבמתקפה נהרגו ונטבחו כ־1,145[306] אזרחים ישראלים וזרים, מתוכם 779[307] אזרחים, 301 חיילים, 55[308] שוטרים ו-10[309] אנשי שב"כ (שבעה מהם לוחמים מצוות טקילה),[310] ו-251 נחטפו לרצועת עזה.
יותר מ־3,300 פצועים הובאו לבתי חולים, בהם בית החולים סורוקה,[311] המרכז הרפואי קפלן, המרכז הרפואי שמיר ומרכז רפואי ברזילי. אזרחים נקראו לתרום דם.
בין ההרוגים בחילופי אש עם המחבלים היו ראש המועצה האזורית שער הנגב, אופיר ליבשטיין;[312] אלוף־משנה אסף חממי, מפקד החטיבה הדרומית באוגדת עזה, שנהרג בהגנה על נירים, וגופתו נחטפה לעזה,[313] אלוף־משנה יהונתן שטיינברג, מפקד חטיבת הנח"ל;[314] אלוף־משנה רועי לוי, מפקד היחידה הרב־ממדית, שנהרג בקרב בקיבוץ רעים, סגן אלוף יהונתן צור, מג"ד סיירת נח"ל, רס"ן חן בוכריס, סגן מפקד יחידת מגלן, ושני מפל"גים בסיירת מטכ"ל: רס"ן אריאל בן משה ורס"ן טל (טלכו) כהן. 55[315] שוטרים, בהם מפקדי תחנות רהט ושגב שלום, לוחמי מג"ב ותשעה לוחמי ימ"מ, היו בין הנופלים.
21 ערבים־ישראלים, רובם בדואים, נרצחו במתקפה, מפגיעת רקטות ומירי של מחבלים.[316] בקרב הבדואים ארבעה היו מהיישוב אל־באט, שלושה מרהט, שלושה מערערה בנגב, שניים מאל־באט כחלה, שניים מאבו תלול, אחד מתל שבע ואחד נוסף מכסיפה.[317]
בין הנרצחים גם אזרחים זרים: 39 פועלים תאילנדים; עשרה סטודנטים נפאלים לאגרונומיה שנרצחו בעלומים; ארבעה אזרחים פיליפינים, בהם שלושה שעבדו בסיעוד קשישים בעוטף ואחת במסיבה ברעים; שני מטפלים סיעודיים מסרי לנקה שעבדו בבארי; שלושה פועלים סינים שנרצחו בשדרות.[318]
מעדויות חיילים, כוחות זק"א וכן עיתונאים זרים, רבות מגופות ההרוגים הושחתו באמצעות עריפת ראשים, שיסוף גרונות, מלכוד גופות ברימונים ושרֵפת גופות[319] ואנשים חיים.[320] כמו כן התגלו עדויות למעשי אונס והתעללות מינית בנשים טרם רציחתן.[321][322] בהקלטה של אחד המחבלים מטלפון של אחת הנשים שרצח הוא התגאה באוזני משפחתו: "הרגתי עשרה יהודים במו ידיי".[323] משרד הבריאות ופסיכיאטרים הזהירו מצפייה בסרט מ־7 באוקטובר שהפיק דובר צה"ל, בנימוק שהצפייה עלולה לגרום טראומה נפשית לצופה.[324] חלק משרידי גופות הנרצחים אותרו על ידי ארכאולוגים של רשות העתיקות בשל מצבן.[325]
לפי תחקיר "7 ימים" של ידיעות אחרונות, צה"ל הורה לכל היחידות הלוחמות שלו בפועל על "נוהל חניבעל", אך בלי לציין באופן ברור את השם המפורש הזה.[326] ההוראה הייתה לעצור "בכל מחיר" כל ניסיון של מחבלי חמאס לחזור לעזה, כלומר למרות החשש שחלקם מחזיקים בחטופים. בשבוע שלאחר המתקפה בדקו חיילי יחידות מובחרות כ-70 רכבים שנותרו בשטח שבין יישובי העוטף לרצועה. מדובר ברכבים שלא הגיעו לעזה, משום שספגו בדרך ירי ממסוק קרב, כטמ"ם או טנק, ולפחות בחלק מהמקרים כל מי שהיה ברכב נהרג.[326] תחקיר של "הארץ" מצא שצה"ל הפעיל נוהל חניבעל כלפי חיילים ואזרחים ב-7 באוקטובר, במספר מקומות שונים שאליהם חדרו מחבלים.[327]
זירה | מספר הרוגים |
---|---|
הטבח במסיבה ברעים | 365 |
הטבח בבארי | 100 |
הטבח בכפר עזה | 60 |
הטבח באופקים | 35 |
הטבח בניר עוז | 38 |
קרב שדרות | 41 |
הטבח בנתיב העשרה | 21 |
הטבח בחוף זיקים | 17 |
הטבח בכיסופים | 18 |
הטבח בחולית | 12 |
הטבח בנחל עוז | 12 |
מתקפת הטרור על ניר יצחק | 5 |
חטופים ובני ערובה
עריכה- ערך מורחב – החטיפה לעזה (מלחמת חרבות ברזל)
251 אנשים מישראל נחטפו בידי המחבלים לתוך רצועת עזה.[328] על פי הערכות, הם מוחזקים בעיקר בדרום רצועת עזה, שבשליטת חמאס. רוב החטופים הם אזרחים, כולל קשישים וילדים. 35 מהחטופים הם עובדים זרים (רובם מתאילנד) ותיירים. בנוסף, לחלק מהישראלים החטופים ישנה אזרחות כפולה ממספר מדינות, בהן: ארגנטינה, ארצות הברית, צרפת, גרמניה, רוסיה ואיטליה. עד אוגוסט 2024, שבו לישראל 116 חטופים חיים וחולצו 30 גופות. נקבע מותם של 34 מתוך 105 החטופים שנותרו ברצועה.
מעשי ביזה ביישובי העוטף
עריכהבמקביל למעשי הרצח, האונס והחטיפות, בוצעו ביישובי העוטף מעשי ביזה בהיקף רחב בידי אזרחים תושבי עזה שהגיעו בעקבות מחבלי החמאס ושאר ארגוני הטרור. בקיבוץ בארי תועדו מעשי ביזה נרחבים שבוצעו, בהם השתתפו גם נשים וילדים עזתים.[329][330] לפי תחקיר הניו יורק טיימס, "התמקדו בהתקפה שלהם על החלקים המערביים של הקיבוץ, האזור שהיה הקרוב ביותר לעזה. הם בזזו את השכונות הללו בית אחר בית". גם מחבלי החמאס השתתפו בביזה. נבזזו גם בעלי חיים.[331] הם בזזו בין היתר ציוד רפואי של ארגון יד שרה, שנמצא בידי כוחות צה"ל בבית מחבל נוח'בה בעזה.[332] בין הציוד שנבזז לעזה היו 15 טרקטורים גדולים של חברת ג'ון דיר. החברה, שהבחינה בכך, נטרלה אותם מרחוק.[333] מעשי ביזה נרחבים היו גם בקיבוץ ניר עוז שנכבש בידי החמאס למשך שעות ארוכות ב-7 באוקטובר. משחקי ילדים וחפצים אחרים שנבזזו מהקיבוץ נמצאו בח'רבת אחזעה בידי כוחות צה"ל,[334] ובחניית בית החולים נאצר בח'אן יונס, נמצא רכב של הקיבוץ שנבזז.[335] בנתיב העשרה בזזו מחבלים בתי תושבים בזמן שאלו הסתגרו בממ"דים וגנבו כסף ורכוש רב.[336] בכפר עזה, בית הקפה "קפה בסיבוב" נבזז בידי המחבלים ואחר כך נשרף בידיהם.[337]
נזק לטבע ולרכוש
עריכההנזקים הישירים כתוצאה מהמתקפה הינם חסרי תקדים. לפי נתוני הממשלה, ביישובי העוטף, בהם התחוללה עיקר המתקפה, נגרם נזק של יותר מ-5 מיליארד שקלים. הפגיעה בחקלאות מוערכת לבדה במאות מיליוני שקלים. לפי משרד האוצר, הנזק שנגרם גדול פי 5 משאר המבצעים הצבאיים ומלחמות ישראל בעשורים האחרונים. יותר מ-2,000 מבנים בעוטף עזה נפגעו בדרך זו או אחרת, ונגרם נזק כבד לתשתיות, לרבות כבישים, קווי חשמל, מים, תקשורת ועוד. יותר מ-10,000 כלי רכב נהרסו ויצאו מכלל שימוש. מהירי הרקטי, נפגעו אלפי מבנים מהדרום ועד גוש דן. בעלי חיים רבים מתו ודונמים רבים נשרפו כליל.[338][339][340]
התמודדות המערך הרפואי
עריכהמתקפות חמאס נגד צוותים רפואיים, אמבולנסים ומתקנים רפואיים
עריכהמחבלי החמאס תקפו במכוון צוותים רפואיים, אמבולנסים ומרפאות. תשעה רכבי הצלה נשרפו והושבתו ואנשי רפואה נרצחו ונפצעו.[341] בין היתר, הותקף האמבולנס בקיבוץ סופה בידי מחבלים שירו בגלגליו ונטרלו אותו.[342] האמבולנס של קיבוץ ניר עוז נשרף כליל בידי המחבלים.[343] בכיסופים ירו המחבלים ברפי סמט, נהג האמבולנס של הקיבוץ ופצעו אותו. על אף פציעתו, הוא טיפל בפצוע אחר מהקיבוץ. כשיצא מביתו גילה שהמחבלים ירו ופגעו בצורה קשה באמבולנס היישובי.[344] באופקים ירו המחבלים לעבר אמבולנס של מד"א ורצחו את נהגו, אהרון חיימוב.[341] האמבולנס של מנהל תחנת מד"א באופקים דני שטקרמן הותקף בידי חוליית מחבלים בצומת אורים, ונהגו נפצע.[345] בשדרות, האמבולנס של מתנדב מד"א, חננאל ג'ראפי נורה בידי מחבלי חמאס. ג'ראפי נפצע, חולץ בידי פרמדיקים מתחנת מד"א בשדרות ופונה לבית החולים.[346] מתנדב מד"א מקיבוץ אורים, דייוויד הולצר, העיד על ירי מכוון לעבר אמבולנס בסמוך לאורים, ירי שאף תועד.[347] במסיבה ברעים ירו המחבלים רקטת RPG לעבר אמבולנס שבו היו פצועים ואנשי צוות, האמבולנס נשרף כליל, ונרצחו בו כ-10 בני אדם. בין הנרצחים באמבולנס היו שני גבאי ואליקים ליבמן שגופותיהם זוהו רק זמן רב לאחר הטבח.[348][349] כן נרצח במסיבה הפרמדיק עווד דראושה בעת שהעניק סיוע רפואי לנפגעים.[239][240] בקיבוץ כפר עזה פתחו מחבלים מחופשים לחיילי צה"ל באש לעבר אמבולנס של איחוד הצלה, חיילים שהיו במקום הרגו את המחבלים והצוות ניצל.[350] נוסף על כך הותקפה מרפאת בארי, שבה רוכזו פצועים שנפגעו במתקפה על הקיבוץ, ונרצחו בה בין השאר ד"ר דניאל לוי והפרמדיקית עמית מן, שטיפלו בה בפצועים.[351][352] שלש רקטות שירה חמאס פגעו במרכז רפואי ברזילי באשקלון, בין היתר פגעו רקטות במחלקות נשים והיריון בסיכון ובאגף בריאות הילד וגרמה לנזק רציני למבנים.[31]
מנכ"ל מד"א, אלי בין, תיאר את תקיפות צוותי ההצלה במכתב למזכ"ל האו"ם: "הפרמדיקים שלנו נמצאו כשהם עדיין עוטים את כפפות הטיפול, כאשר מחבלי החמאס רצחו אותם. נהגי האמבולנסים שלנו נרצחו בדם קר על מושב הנהג בדרכם להציל חיים. האמבולנסים שלנו נשרפו ונפגעו מאש מחבלי החמאס כדי למנוע מהצוותים שלנו להציל חיים באמצעותם."[353] דו"ח של ארגון רופאים לזכויות אדם קבע כי אירועי תקיפת צוותי ההצלה בידי חמאס ב-7 באוקטובר "מצביעים על דפוס פעולה של פגיעה מכוונת בצוותי הצלה ומתקני רפואה", וקרא לחקור את העדויות והדיווחים כפשעי מלחמה.[354][355]
ויסות פצועים בין בתי החולים
עריכהבימים הראשונים למערכה נמתחה ביקורת על משרד הבריאות שלא ויסת את הפצועים בין בתי החולים. רוב הפצועים הועברו לסורוקה ולברזילי, ואילו בתי החולים במרכז הועמדו במצב חירום אבל לא קיבלו פצועים. גורמים במערך הרפואי אף ציינו שחוסר הוויסות עלה בחיי אדם.[356][357][358][359]
אלימות מינית
עריכה- ערך מורחב – אלימות מינית במתקפת הפתע על ישראל 2023
במתקפת הפתע ביצעו מחבלי חמאס תקיפות מיניות והתעללות מינית בהיקף נרחב נגד גברים, נשים ונערות ישראלים. נטען כי ההיקף והשיטתיות של פשעים אלה, לצד הרציחות והעינויים של תושבי ישראל, עונים על ההגדרה של פשעים נגד האנושות, ואף רצח עם.[360][361] לפי העדויות, הפשעים כללו אונס, אונס קבוצתי, הטלת מומים והשחתה מכוונת של איברי המין של הקורבנות.[362][360]
מחבלי חמאס שנעצרו על ידי כוחות הביטחון הישראליים הודו כי קיבלו פקודות מפורשות לתקוף מינית נשים ישראליות.[363] על פי עדויות שהגיעו לאיגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל, תקיפות אלה התרחשו בכל הזירות שבהן פעלו מחבלי חמאס, כולל בטבח בנובה, בבתים בעוטף עזה ובבסיסי צבא.[362] עוד אמרו שנצטוו לאנוס את הגופות.[362][364]
ב-21 בפברואר 2024, פרסם איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית דו"ח על ההתעללויות המיניות במהלך הטבח. לפי הדו"ח, "מחבלי חמאס תקפו מינית בכל סוגי הזירות ב-7.10, בשיטתיות ובסדיסטיות בלתי נתפסת. לא רק נשים וילדות, גם ילדים וגברים נפגעו. רבים ממעשי האונס בוצעו בצורה קבוצתית, תוך שיתוף פעולה בין המחבלים המתעללים. לעיתים קרובות, בוצע האונס מול קהל – בני זוג, משפחה או חברים – באופן שנועד להגביר את הכאב וחוסר האונים של כל הנוכחים ולזרוע אימה נוספת".[365]
ב-4 במרץ 2024 התפרסם דו"ח של הצוות המיוחד של האו"ם לענייני אלימות מינית בסכסוכים. הדו"ח מתבסס על ראיונות עם ניצולים ועדים לטבח, חטופים ששוחררו וכן אנשי כוחות הצלה. בנוסף, מתבסס הדו"ח על צילומים של המתקפה ועל מפגשים עם נציגים של רשויות וכוחות הביטחון. הדו"ח קובע כי במתקפת החמאס על ישראל ב-7 באוקטובר בוצעו תקיפות מיניות, והפגיעה המינית ממשיכה כלפי חטופות וחטופים המוחזקים ברצועה. עם זאת קובע הדו"ח כי לא ניתן לקבוע את היקף התקיפות המיניות, וייתכן שהוא לא ייוודע לעולם.[366]
פעולות נגד
עריכה- ערך מורחב – מלחמת חרבות ברזל
כיתות הכוננות בקיבוצים ובמושבים שהגנו על ביתם היו הקו הראשון מול המחבלים. הם בלמו גלים של מחבלים, ורבים שילמו בחייהם.[210] בנוסף, אזרחים חמושים באקדחים לחמו במחבלים בתוך הבתים. כוחות ימ"מ רבים ויחידות מובחרות בצה"ל הוקפצו בנוהל חירום לאזור וליישובים שהותקפו. לוחמי הימ"מ הרגו כ־200 מחבלים, ותשעה לוחמים וקצינים של היחידה נהרגו בקרבות.[367]
שלושה גדודי חי"ר: גדוד 931 מחטיבת הנח"ל, גדוד 890 מחטיבת הצנחנים, וגדוד קרקל מחיל הגנת הגבולות הוקפצו בשעות הבוקר של 7 באוקטובר והשתתפו בבלימת המתקפה.[221] יחידות אגוז, מגלן ודובדבן מחטיבת הקומנדו הוקפצו בשעות הבוקר המוקדמות והשתתפו בקרבות בכפר עזה, כיסופים ונחל עוז.
בעקבות המתקפה פעלו צה"ל ומשטרת ישראל לטיהור עוטף עזה מהמחבלים שחדרו לשם. מרבית המחבלים שנותרו בשטח ישראל נהרגו או נלכדו ב־7 באוקטובר, וקרבות עם מחבלים בשטח ישראל נמשכו גם ב־8 באוקטובר, שבתחילתו נותרו שישה מוקדי לחימה בשטח ישראל. בינתיים החלה מלחמת חרבות ברזל, שבה הפציץ חיל האוויר הישראלי מאות מטרות של חמאס ברצועת עזה, ונערך גיוס מילואים. ב־9 באוקטובר הסתיימה הלחימה ביישובי העוטף, אך המשיכו לבצע סריקות לחיפוש מחבלים מסתתרים.
ב־7 באוקטובר בערב, בתגובה לפתיחת המתקפה, חתם שר האנרגיה ישראל כ"ץ על צו המורה להפסיק את אספקת החשמל לרצועת עזה.[368] יומיים לאחר מכן הנחה לנתק את אספקת המים לרצועה.[369]
ב־8 באוקטובר אישר הקבינט המדיני־ביטחוני הכרזת "מצב מלחמה".[370]
ב־21 באוקטובר 2023 פורסם שהשב"כ הקים גוף ששמו חפ"ק ניל"י, שמטרתו לזהות ולהרוג את כל פעילי הנוח'בה של חמאס שהשתתפו בפשיטה וחזרו לעזה. לפי הפרסום חלק ממשתתפי הפשיטה כבר נהרגו.[371]
ב־26 באוקטובר החלה הלחימה הקרקעית ברצועת עזה.
תגובות
עריכה- ערך מורחב – העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל
תגובות בישראל
עריכהראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הגיע למוצב הפיקוד העליון בערך בשעה 9:00. בשעה 11:30 בבוקר 7 באוקטובר, 5 שעות לאחר תחילת המתקפה, יצא נתניהו אל הציבור בהצהרה ראשונה והודיע כי "אנחנו במלחמה". עוד אמר כי הורה לראשי מערכת הביטחון "לטהר את היישובים, לבצע גיוס מילואים נרחב ולהשיב מלחמה שערה בעוצמה ובהיקף שהאויב לא הכיר."[372]
הקבינט המדיני-ביטחוני התכנס לדיון משעה 14:45 עד 16:20. בשעה 22:16 מסר נתניהו הודעה נוספת לתקשורת, בה אמר כי "צה"ל יפעיל מייד את כל עוצמתו כדי להשמיד את יכולות חמאס".[373] שר הביטחון יואב גלנט אמר ש"נשנה את פני המציאות ברצועת עזה 50 שנה קדימה".[374] ב־11 באוקטובר הודיעו בני גנץ ובנימין נתניהו על הקמתה של ממשלת חירום משותפת.[375] נשיא המדינה, יצחק הרצוג, ציין כי "מאז השואה לא נרצחו יהודים רבים כל כך ביום אחד".[376]
מספר בודד של חברים בממשלה הודו בכישלונם. שר האוצר בצלאל סמוטריץ' ערך ב־15 באוקטובר מסיבת עיתונאים ובה אמר כי הוא "לוקח אחריות על מה שהיה ומה שיהיה". "צריך להודות ביושר, כאב ובראש מורכן – נכשלנו. הנהגת המדינה ומערכת הביטחון נכשלה בשמירה על ביטחון תושביה", אמר סמוטריץ'.[377][378] גם כמה מחברי הליכוד, כמו השר יואב קיש וח"כ אליהו רביבו, קיבלו אחריות וביקשו סליחה מהציבור.[379][380] ראשי מערכת הביטחון אף הם הודו בכישלונם. הרמטכ"ל הרצי הלוי הצהיר ב־12 באוקטובר כי "צה"ל אחראי לביטחון המדינה ואזרחיה, ובשבת בבוקר בעוטף עזה לא עמדנו בזה".[381] ראש השב"כ רונן בר כתב באיגרת לעובדי הארגון ולבני משפחותיהם: "לא הצלחנו לייצר התרעה מספקת... האחריות על כך היא עליי".[382] ראש אמ"ן אלוף אהרון חליוה כתב באיגרת לאנשי אמ"ן כי "אמ"ן תחת פיקודי כשל במתן התרעה למתקפת הטרור שביצע חמאס... וכראש אמ"ן אני נושא באחריות המלאה לכישלון".[383] ראש המל"ל, צחי הנגבי, שהעריך לפני המתקפה כי חמאס מורתע, טען: "זאת טעות שלי, שמשקפת את הטעות של כל גורמי ההערכה לאורך שנים רבות".[384]
ימים אחדים לאחר המתקפה החלו הפגנות מול הקריה בתל אביב שקראו לשחרור השבויים.[385] בעקבות המתקפה השוו רבים בישראל את חמאס לנאצים[386][387] ולדאעש.[388][389]
ראשי הממשלה לשעבר נפתלי בנט ויאיר לפיד התראיינו לרשתות התקשורת הזרות, נטלו חלק במערך ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל, והצדיקו את התגובה הישראלית. ובנט אף השווה את חמאס לנאצים.[390]
אמנים רבים פרסמו הודעות תמיכה בישראל ברשתות החברתיות, וחלקם אף התגייסו וסייעו בתרומות. חלק מהאמנים, בהם עידן עמדי (שהיה לוחם בחיל ההנדסה הקרבית), התגייסו למילואים.[391] אמנים רבים החלו לבטא ביצירתם את שאירע מאז המתקפה.[392]
יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל
עריכה- ערך מורחב – יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל
במליאת הכנסת הועלו חמש הצעות חוק לקביעת יום זיכרון לאומי להנצחת קורבנות מתקפת 7 באוקטובר 2023 וחללי מלחמת חרבות ברזל. ב-17 במרץ 2024 החליטה ממשלת ישראל פה אחד לקבוע את יום כ"ד בתשרי ליום זיכרון לאומי להנצחת הקורבנות. נוסף על יום הזיכרון, הוקמו מספר אנדרטאות לזכר הנספים.
פעילות החברה האזרחית
עריכהלצד התגייסות ללחימה קמו יוזמות רבות מצד ארגונים וקבוצות תמיכה בנושאים שונים. בכלל זה תמיכה במשפחות הנפגעים והנופלים, תמיכה במשפחות המפונות מעוטף עזה, סיוע למשפחות הנעדרים, תרומות לחיילי צה"ל, מבצעי הסברה ברשתות החברתיות בעולם, תיעוד עדויות ועוד. בתי מלון, קיבוצים ובתי הארחה אירחו משפחות שעקרו מבתיהן; נתרמו מוצרי מזון, בגדים, צעצועים ועוד למשפחות; ניתנו תרומות בכסף או בעבודה; הוענק סיוע נפשי לנפגעי חרדה ולאנשים שאיבדו קרובי משפחה; ניתנו תרומות דם; משלוחי מזון נשלחו לחיילים ולצוותים רפואיים, וכיוצא באלה.
חברות עסקיות רבות נרתמו לעזרה, ביוזמות מרובות ומגוונות.[393] כך למשל פורום העסקים, ששותפות בו 200 החברות הגדולות במשק, החל לחלק כרטיסים דיגיטליים לכל משפחה בעוטף עזה, על סך 1,000 ש"ח לכל נפש.[394] הבנקים הגדולים בישראל העמידו עשרות מיליוני שקלים לטובת הנפגעים במתקפה, וכך גם קבוצת עזריאלי, שהודיעה על תרומה של 40 מיליון שקלים לטובת עמותות וארגונים המסייעים לחיילים ולמשפחות.[395] גם חלק מארגוני המחאה נגד הרפורמה המשפטית,[396] ובראשם אחים לנשק,[397] השתמשו בתשתית הארגונית שלהם, שנוצרה בתשעת חודשי המחאה, כדי לסייע לניצולים וללוחמים בדרכים שונות ומגוונות.
תגובות החברה הערבית
עריכההאיחוד העולמי של חכמי הדת המוסלמים, היושב בקטר פרסם ב-7 באוקטובר 2023 הודעת תמיכה במתקפת הטרור של חמאס. ב-21 באוקטובר 2023, פרסם פסק הלכה בו הודגש, כי מעשיהם של תושבי רצועת עזה ו”פלסטין” הם ג’יהאד על פי ההלכה, ולכן זו חובה החלה עליהם לשחרור אדמתם. פסק ההלכה הדגיש, כי הסיוע לתושבי עזה ו”פלסטין” הוא חובה הלכתית החלה על כל המוסלמים, כל אחד על פי מעמדו ויכולתו, ובכל אמצעי אפשרי, אם בהקרבת חיים, בכסף, במילים, בהפגנות, בעמדה מדינית ועוד.[398]
ברשות הפלסטינית
עריכהבסקר שנעשה בין 31 באוקטובר ל־7 בנובמבר בקרב מדגם מייצג של האוכלוסייה הפלסטינית ביהודה ושומרון ובצפון רצועת עזה, הביעו 59% תמיכה חזקה במתקפה ועוד 16% הביעו תמיכה מסוימת. בקרב הנשאלים מיהודה ושומרון הביעו 68% תמיכה חזקה במתקפה, ואילו בקרב תושבי דרום רצועת עזה הביעו רק 47% תמיכה חזקה במתקפה.[399][400] בסקר שנערך בין 22 בנובמבר ל־2 בדצמבר,[401] בזמן ההפוגה במלחמת חרבות ברזל, ענו 72% מהנשאלים שחמאס פעל בצורה נכונה כשיזם את המתקפה; 82% בגדה המערבית ו־57% בעזה תמכו בכך. בעזה חשבו 37% מהנשאלים שזו הייתה טעות ובגדה המערבית 12%.[402] 89% ענו שחמאס לא ביצע פשעי מלחמה במלחמה. 85% ענו שהם לא צפו בסרטונים שפרסמו כלי תקשורת בין־לאומיים המציגים מעשים או זוועות שביצעו אנשי חמאס נגד אזרחים ישראלים ב־7 באוקטובר, כמו הרג של נשים וילדים בבתיהם והרוב גם טען שחמאס לא ביצע אותם.[403]
מחמוד עבאס כינס ב־7 באוקטובר ישיבת חירום של הרשות הפלסטינית שבה הדגיש את זכותם של הפלסטינים להגן על עצמם.[404] לאחר כמה ימים הוא גינה פגיעה באזרחים על ידי שני הצדדים. לדבריו הרשות הפלסטינית התנגדה לאלימות ותמשיך לפעולה פוליטית להשגת מטרותיה.[405][406] בהמשך הוא פרסם ציוץ שבו גינה את מתקפת חמאס, אך מחק אותו.[407] במהלך הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, עבאס קרא לחמאס "להשלים במהירות" את עסקת החטופים, כדי "לחסוך מהעם הפלסטיני אסון נוסף עם השלכות לא פחות חמורות מהנכבה של 1948".[408]
מוחמד אשתייה, ראש ממשלת הרשות הפלסטינית, סירב לגנות את המתקפה וטען שהאשמה היא על ישראל, שכן הפלסטינים קוראים כבר 75 שנה לפתרון של בעיית הנכבה וגינוי צריך להיות על הרג כל אזרח.[409] עבאס זכי, חבר הוועד המרכזי של פת"ח, הודה לחמאס על ביצוע המתקפה[410] ובתגובה בפת"ח נאמר כי הוא מייצג את עצמו ולא את עמדות פת"ח.[411] ג'מאל אל־חוואיל, חבר המועצה המהפכנית של פת"ח (ער'), אמר: "ברצון אללה, נראה בגדה המערבית מראות דומים כמו שעשינו בעוטף עזה. כוחות הביטחון של הרשות צריכים להצטרף ללחימה". לדבריו, בפת"ח צריכים לוותר על תמיכה בפתרון שתי המדינות.[412]
ב־19 בנובמבר 2023 הפיצה הרשות הפלסטינית בעולם מסמך שבו טענה כי צה"ל הוא שהרג את כל המבלים שנהרגו במסיבת נובה.[413] למחרת הסירה הרשות הפלסטינית את המסמך מהאתר שלה ומחשבונותיה ברשתות החברתיות,[414] ולפי דובר המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, הבהירה שהמסמך אינו משקף את עמדתה הרשמית.[415][416]
בסוף נובמבר, ג'יבריל רג'וב אמר שמתקפת הפתע הייתה תגובה טבעית לכיבוש של ישראל וחלק ממלחמת ההגנה של הפלסטינים.[417]
בסוף דצמבר, אוסמה אל-עלי, השגריר הפלסטיני בעמאן וחבר המועצה הלאומית הפלסטינית המייעצת לתנועת הפתח, אמר ביחס למתקפה שחמאס עשה טעות והביא "100 קטסטרופות על עזה".[418]
לאחר ביקורת של חמאס נגד ההחלטה של אבו מאזן למנות ראש ממשלה פלסטיני חדש, מוחמד מוסטפא, הפתח יצא במתקפה נגד חמאס – והאשים אותו כי יזם את המתקפה של 7 באוקטובר מבלי להתייעץ עם המערכת הפלסטינית ובכך כפה עליהם אסון "גדול יותר מהנכבה של 1948".[419]
בקרב ערביי ישראל
עריכהחבר הכנסת איימן עודה טען כי דבר אינו מצדיק פגיעה בחפים מפשע וגינה את התנהגות חמאס, שהרג יהודים וערבים בישראל. הוא גם גינה פגיעה בחפים מפשע בעזה, וטען כי שלום על בסיס שתי מדינות הוא הדרך למנוע פגיעות כאלה.[420][421] כן פנה עודה לאזרחים ערבים בישראל להימנע מאלימות.[422]
בזמן המתקפה היו כמה יוזמות של ערבים ישראלים לאיתור נעדרים, חילוץ וטיפול רפואי בישראלים מתוך שטחי האש, תוך סיכון חייהם של המחלצים שחלקם נהרגו במסגרת פעילותם.[241][238] בדואים כתבו גם כי הם רוצים להתנדב ללחימה של צה"ל ושל המשטרה ולסייע בכל דרך אפשרית.[423] חבר הכנסת אחמד טיבי הקים מוקד סיוע לאזרחים יהודים וערבים שמופעל בידי מתנדבים יהודים וערבים, בין היתר לשם סיוע למשפחות נעדרים. עמותת "נשים בדואיות למען עצמן" פתחה חמ"ל למען תושבי הדרום שנפגעו, בדואים ויהודים, ומעניק סיוע במוצרים ובתמיכה נפשית.[241]
במוצאי שבת הוקם "משמר לשותפות ערבית־יהודית בתל אביב–יפו", שמונה כ־500 אנשים, יהודים וערבים. מטרת המשמר להגיע לנקודות חיכוך אפשריות כדי לנסות להרגיע מתחים. אמיר בדראן, פוליטיקאי מקומי הקשור ליוזמה, שוחח עם ארגוני ערבים כמו האגודה למען ערביי יפו, המועצה האסלאמית הנבחרת ביפו, ועדי שכונות ערביות, שייח'ים ואימאמים וטען כי כולם מזועזעים מהמתרחש ופועלים כדי למנוע אלימות והסתה.[241] יוזמה דומה קיימת כבר שנתיים בין יישובים בכרמל ותושבי פוריידיס. קבוצה של כ־600 תושבים בחיפה, ערבים ויהודים, נרתמה למען ניקוי מקלטים ציבוריים בעיר.[241]
באום אל־פחם התקיימה שיירת מכוניות של תנועת חיראק העממי לתמיכה בחמאס. מארגן ההפגנה נעצר.[424] אוניברסיטת חיפה השעתה ארבעה סטודנטים ערבים שהביעו תמיכה בחמאס ברשתות החברתיות.[425]
תגובות בעולם
עריכה |
ראו גם – תגובות בין-לאומיות למלחמת חרבות ברזל |
התגובות בעולם המערבי למתקפת הפתע על ישראל כללו הזדהות עם ישראל, גינוי חריף של מתקפת הטרור והחטיפה. איראן, לעומת זאת, שיבחה את מתקפת הפתע ואת חמאס.[426]
נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הודיע על תמיכה חד-משמעית בישראל ונשא שני נאומים מיוחדים על המלחמה בישראל. הוא השווה את החמאס לדאעש ושלח איום לחזבאללה להימנע מניצול המצב.[427] ביידן שותף להצהרת התמיכה של מדינות המערב בישראל.[428] ארצות הברית שלחה את נושאת המטוסים ג'רלד פורד הנמצאת בים התיכון, עם צי ספינות התקיפה שלה, לעגון קרוב יותר מול חופי ישראל, וכן שלחה לאזור צוללת גרעינית מסוג "אוהיו". הבית הלבן ובניינים בניו יורק (בהם האמפייר סטייט) הוארו בצבעי דגל ישראל. ב-10 באוקטובר 2023 נשא ביידן נאום נוסף שבו הוא גינה בתקיפות את הטרור הפלסטיני והזוועות שביצע חמאס, אותן הוא השווה לדאעש, וגינה את מטרתו המוצהרת של הארגון שהיא רצח יהודים. הוא העניק גיבוי מלא לישראל – כולל הבטחת סיוע צבאי, הצבת נושאת מטוסים להרתעה אסטרטגית ומשלוח תחמושת ומיירטי כיפת ברזל.[429][427][430][431]
בריטניה הודיעה ב־12 באוקטובר על פריסת כוחות באזור מזרח הים התיכון במטרה לסייע לישראל. הכוח כולל מטוסי ביון וספינות מלחמה,[432] ובריטניה גם השתתפה במבצע שומר השגשוג בים סוף, ובמתקפה האווירית בתימן על בסיסי חות'ים.
בריטניה,[433] צרפת,[434] גרמניה,[435] איטליה,[436] הודו,[434] יפן,[437] ספרד, ברזיל[438] ואיחוד האמירויות[439] הביעו תמיכה בישראל וגינו בחריפות את מתקפת הטרור של חמאס. כמו כן ברחבי העולם נערכו הפגנות תמיכה וסולידריות עם ישראל.[440]
ב-18 באוקטובר ביקר ג'ו ביידן בישראל. בנוסף ביקרו בישראל להבעת תמיכה והזדהות קנצלר גרמניה אולף שולץ, ראש ממשלת הממלכה המאוחדת רישי סונאק, נשיא צרפת עמנואל מקרון, ראש ממשלת איטליה ג'ורג'ה מלוני, ראש ממשלת יוון קיריאקוס מיצוטאקיס ונשיא קפריסין ניקוס כריסטודולידיס. כמו כן ביקרו בישראל מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן (שלוש פעמים), מזכיר ההגנה של ארצות הברית לויד אוסטין ושר החוץ של בריטניה ג'יימס קלברלי.
ב-10 באוקטובר מנהיגי ארצות הברית, בריטניה, גרמניה, צרפת ואיטליה הוציאו הצהרה משותפת התומכת בישראל, ומכירה בזכותה להגן על עצמה. ההצהרה גם מגנה את חמאס ורואה בפעילותו מעשי טרור מחרידים וטוענת כי אין להם שום לגיטימציה. המנהיגים טענו כי אין אפשרות לשבת עם החמאס לשיחות שלום, וכי בעודם תומכים בשאיפות הלגיטימיות של העם הפלסטיני, חמאס לא מקדם שאיפות אלה ומציע רק עוד טרור ושפיכות דמים. המנהיגים גם הזהירו גורמים נוספים במזרח התיכון מהתערבות בסכסוך.[428]
נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הציגה חמישה עקרונות בסיסיים ליום שאחרי המלחמה בין ישראל לחמאס. היא אמרה שלישראל יש זכות להגן על עצמה בשעה שחמאס התחבא בבונקרים והסליק נשק מתחת למחנות פליטים ולתשתיות אזרחיות. את השימוש של חמאס בפלסטינים חפים מפשע ובבני הערובה כמגינים אנושיים הגדירה כרשע טהור.[441]
מנגד, הליגה הערבית, הרפובליקה העממית של סין, רוסיה וטורקיה הביעו עמדה נייטרלית או שתמכו בפלסטינים.
מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש גינה את מעשי חמאס ב־7 באוקטובר, אך טען: "המתקפה של חמאס על ישראל לא התרחשה בחלל ריק, העם הפלסטיני נתון ל־56 שנים של כיבוש חונק".[442] דבריו פורשו כהצדקה למעשי חמאס ועוררו ביקורת חריפה.
קריאות להגדרה כרצח עם
עריכהב־16 באוקטובר 2023, מכתב פתוח שנחתם על ידי כ־240 מומחים משפטיים, כולל משפטנים ואקדמאים, הכריז על התקפת חמאס ב־7 באוקטובר 2023 כ"פשע של רצח עם". על פי המכתב, "מאחר שהמעשים הנוראיים הנרחבים הללו בוצעו מתוך כוונה להשמיד, כולה או חלקה, קבוצה לאומית – ישראלים – ככל הנראה הם מהווים פשע בין־לאומי של רצח עם". המכתב אושר על ידי מומחים משפטיים ממוסדות בולטים, כולל בתי הספר למשפטים של הרווארד וקולומביה, קינגס קולג' בלונדון והאוניברסיטה העברית בירושלים. דן אלדד, לשעבר ממלא מקום פרקליט המדינה, מילא תפקיד מרכזי בניסוח המכתב. על המכתב חתם גם מרכז ראול ולנברג לזכויות אדם, בראשות שר המשפטים הקנדי לשעבר, ארווין קוטלר.[443][444][445]
הגדרה משפטית של רצח עם
עריכהעל פי אמנת רצח העם משנת 1948, רצח עם דורש הן כוונה לרצח עם ("כוונה להרוס, באופן כולל או חלקי"), הן מעשים שבוצעו להשמדת "קבוצה לאומית, אתנית, גזעית או דתית" בכוונה זו; המעשים יכולים להיות כל אחד מהסעיפים הבאים:[443]
(א) הרג חברי הקבוצה;
(ב) גרימת חבלה חמורה בגוף או בנפש לחברי הקבוצה;
(ג) פגיעה במתכוון בקבוצה תנאי חיים שנועדו להביא להרס הפיזי כולו או מקצתו;
(ד) הטלת אמצעים שנועדו למנוע לידות בתוך הקבוצה;
(ה) העברת ילדי הקבוצה בכוח לקבוצה אחרת.
מעשים ענישים כוללים רצח עם וגם שותפות וניסיון, קשירת קשר או הסתה לביצוע רצח עם, ולצדדים לאמנה יש חובה למנוע ולדכא אותם.[446]
בחקיקה הישראלית בחוק בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם, תש"י-1950, נאמר בדברי הפתיחה לחוק: "בחוק זה "השמדת עם" פירושה – אחד המעשים המפורטים להלן שנעשה בכוונה להשמיד, השמדה גמורה או חלקית, קיבוץ לאומי, אתני, גזעי או דתי (להלן: "קיבוץ"), באשר הוא קיבוץ כזה."[447]
ב־17 באוקטובר 2023 פרסם Genocide Watch "התרעת חירום לרצח עם", וקבע כי "חמאס תקף את הישראלים פשוט כיוון שהם ישראלים. זה היה הטבח הקטלני ביותר ביהודים מאז השואה. איראן, חמאס, חזבאללה והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הביעו את הכוונה הג'נוסיידית שלהם להשמיד את עם ישראל. מעשי הטבח של חמאס היוו מעשי רצח עם. ההתקפות היו גם פשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה".[448][449] ב־24 באוקטובר 2023 פרסם המכון עצומה, שבה טענו חוקרים של לימודי שואה ורצח עם ומניעתו, ביניהם פרופ' גרגורי ה' סטנטון (אנ') ופרופ' ישראל צ'רני, כי פעולות חמאס נגד אזרחים ישראלים נחשבות כרצח עם ופשעים נגד האנושות. ההצהרה קוראת למועצת זכויות האדם של האו"ם, לעצרת הכללית של האו"ם, למשרד היועץ המיוחד של האו"ם למניעת רצח עם ולמועצת הביטחון של האו"ם לחקור, לגנות ולהפנות את המצב לבית הדין הפלילי הבין־לאומי (ICC). העצומה גם קוראת להכיר במעשים אלה כרצח עם, פשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה. העצומה פונה למדינות החברות באו"ם להשתמש בבתי משפט לאומיים לצורך הליכים משפטיים נגד האחראים לרצח העם.[450]
ב-23 באוקטובר, פרסם המכון הישראלי לדמוקרטיה את מאמרו של פרופ' עמיחי כהן מאמר בו הוא קבע "ההתקפה של החמאס התבצעה כחלק מפשע של רצח עם."[451]
בנובמבר 2023, עורך דין המייצג את משפחותיהם של תשעה קורבנות ישראלים מהתקפות חמאס ב־7 באוקטובר הגיש תלונה לבית הדין הפלילי הבין־לאומי (ICC) המאשים את חמאס ברצח עם. עורך הדין אישר כי הוא והצוות המשפטי שלו אימתו את הלגיטימיות של ההאשמה ב"רצח עם" בהתאם לחוק.[452][453][454]
ד"ר הילי מודריק־אבן חן, מרצה בכירה למשפט בין־לאומי ציבורי ויו"ר המרכז האוניברסיטאי למחקר ולמידה של רצח עם, טענה כי הפשעים שביצע חמאס ב־7 באוקטובר מהווים פשע של רצח עם. היא מצביעה על ראיות כמו אמנת חמאס הקוראת לחיסול מדינת ישראל והסתה נרחבת נגד יהודים וישראלים המוטבעת במספר היבטים של התשתיות, התרבות והתקשורת בעזה, ואשר מעידה על כוונה ספציפית להשמיד את האוכלוסייה היהודית והישראלית.[455]
לפי האקונומיסט, לוחמי חמאס שניהלו את המתקפה ב־7 באוקטובר, ביצעו פעולות בהתאם לכוונותיהם לרצח העם המתוארים באמנת היסוד של חמאס. לעומת זאת, במאמר נטען כי המערכה הצבאית של ישראל בעזה אינה עומדת בקריטריונים לרצח עם.[456][דרוש מקור: המאמר המוזכר לא קיים בקישור שבהערה]
בדצמבר 2023 סיירו נציגי משפחות החטופים בכפר עזה ובאזור המסיבה ברעים עם קארים חאן, התובע הראשי של בית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג, ודרשו ממנו להביא לדין את מחבלי חמאס לדין על פשעים נגד האנושות ורצח עם.[457]
הפצת מידע מוטעה ומידע כוזב ברשתות חברתיות
עריכה- ערך מורחב – מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל
הפצת מידע כוזב על ידי ישראלים
עריכהמידע כוזב או מידע שהוגדר כ"פייק ניוז" כלל "40 תינוקות" שנרצחו ונמצאו ערופי ראש כחלק מהטבח בכפר עזה (המוסד לביטוח לאומי דיווח שהנרצח הצעיר ביותר בכפר עזה היה בן 14); אישה בהיריון שביטנה שוספה, כשהעובר עוד מחובר לחבל הטבור, כחלק מהטבח בבארי אשר גורמים רשמיים הכחישו; טענה שסרטון מציג את חמאס רוצחים אישה בהיריון יחד עם העובר שלה שבמקור פורסם ב-2018 באתר מקסיקני; מידע על שמונה תינוקות וניצולת שואה בשם גנ'יה שנרצחו בקיבוץ בארי אשר הקיבוץ הכחיש, ולפי עיתון "הארץ" בבארי נרצחה תינוקת אחת, מילה כהן; וכן מכתב של שרה נתניהו לג'יל ביידן שכלל מידע שלא אומת.[458] לפי דיווח של "הארץ", ארגון "זק"א" הפיץ דיווחים על זוועות שמעולם לא התרחשו, כחלק מהמאמץ להשיג חשיפה תקשורתית.[459][460]
הפצת תאוריות קונספירציה בישראל
עריכהשעות ספורות אחרי תחילת המתקפה בבוקר 7 באוקטובר, פורסמה ברשת תיאוריה שהמתקפה היא מזימה של אהוד ברק, איסמעיל הניה וראש השב"כ רונן בר, שרקמו תוכנית להחליש בדרך זו את בנימין נתניהו. על פי התיאוריה ההסכם ביניהם היה שלא יהיו הרוגים, אך הביצוע השתבש.[461] התיאוריה הועלתה בחשבון טוויטר בשם "אמת" (emet), בצירוף סרטוני חמאס מהמתקפה שמוכיחים אותה כביכול. בעל החשבון כתב בפוסט שבמתקפה נראים אנשים לבושים חולצות טי שרט בצבע טורקיז ואלו ישראלים שמסייעים לחמאס. בין היתר הוא הצביע על תמונה של אדם לבוש חולצה כזאת, והוכיח, כביכול, שזהו שוטר ששמו אלון ברד, שנהרג במתקפה, והוא בוגד שסייע לחמאס.[462] לחשבון היו אלפי עוקבים שהדהדו את הקונספירציה, ביניהם חברי כנסת ואנשי תקשורת, והיא התפשטה במהירות. "בוגדים מבפנים" הפך מיד לטרנד בטוויטר, במדינות שונות פורסם שישראל עמדה מאחורי המתקפה עליה, והחמאס פרסם אותה.[463]
אשתו של השוטר שנהרג הגישה תלונה במשטרה נגד חשבון הטוויטר "אמת", החשבון נסגר, ובעל החשבון, אריה חלאטניק, נלקח לחקירה.[464] אשתו של השוטר קיבלה איומים עליה ועל ילדיה.[465]
ארגוני ביון איראניים ורוסים סייעו להפצת התאוריות באמצעות חשבונות אנונימיים ברשתות.[466] לטענת מומחים בתחום, המטרה של הפצת ידיעות כזב כאלה היא זיהוי שסע חברתי והעמקתו על ידי הפצת שקרים.[467]
הפצת מידע כוזב על ידי חמאס
עריכהבד בבד החלו להישמע תלונות בעולם על כך שחמאס מפיץ מידע כוזב ברשתות החברתיות. האיחוד האירופי התלונן לאילון מאסק כי X משמשת להפצת מידע כוזב על המלחמה בישראל וכי "תוכן אלים וטרוריסטי לא הוסר מהרשת החברתית".[468] האיחוד איים בהטלת עיצומים כספיים על הרשת. לפי בדיקה שערך ניו יורק טיימס, חמאס הצליח למנף את הקשיים באכיפת מדיניות התוכן של X, ולהפיץ סרטונים אלימים בתפוצה רחבה במטרה לעורר אימה.[469] לטענת מומחים, בוטים וחשבונות מזויפים שמפעילים איראן, חמאס והג'יהאד האיסלאמי מפיצים פייק ניוז ונרטיבים שמשרתים את חמאס.[470] בתגובה אמרה מנכ"לית X, לינדה יאקרינו, כי הרשת הסירה מאות חשבונות שקשורים לחמאס ומחקה או תייגה עשרות אלפי תכנים מאז פרוץ המלחמה.[470]
בעקבות המתקפה
עריכהאל מחבלי החמאס ב־7 באוקטובר הצטרפו עיתונאים ערבים מעזה – עובדים של אמצעי תקשורת בין־לאומיים – שסיקרו את המתקפה ואת הטבח.[471] 14 תובעים כלליים במדינות שונות בארצות הברית הזהירו ב־7 בדצמבר את מערכות התקשורת של "ניו יורק טיימס", CNN, וסוכנויות הידיעות AP ורויטרס כי הם נמצאים כעת "תחת השגחה" בשל כך.[472] בתחקיר של Honest Reporting מינואר 2024, הובאו סרטונים המתעדים צלמי עיתונות בעזה שעובדים עם כלי תקשורת בעולם, כמו רויטרס ו-AP, מביעים שמחה לנוכח שידור צילומים מתוך לינץ' שביצעו מחבלי חמאס בחייל צה"ל. כמו כן תועדו עיתונאים הקוראים להצטרף למחבלים שחדרו לישראל. כמו כן, תמונות מהטבח, שצילם אותו צלם שתיעד את הלינץ' בחייל, נבחרו ל"תמונות השנה" לשנת 2023 בניו יורק טיימס ורויטרס.[473]
מחבלי החמאס שנתפסו בזמן הטבח נחקרו, והשב"כ פרסם סרטונים חלקיים מחקירתם. מידע שהוצא מהם סייע לתקיפות ברצועת עזה.
לקראת סוף ינואר 2024 הציגה ישראל האשמות חמורות נגד סוכנות אונר"א לפיהם 12 מעובדי הסוכנות היו מעורבים במתקפת הפתע על ישראל. בתגובה מדינות מערביות ובראשם ארצות הברית השהו את הסיוע לאונר"א. בפברואר היא עדכנה את מספרם ל-30, ואף הוסיפה שקרוב ל-1500 מעובדי אונר"א הם פעילי טרור.[474]
לקחים במערכת הביטחון בעקבות המתקפה
עריכההואצו התוכניות להקמת כיתות כוננות. עד 1 בנובמבר 2023 הוקמו יותר מ־700 כיתות כוננות משטרתיות ברחבי הארץ.[475] ב־7 בדצמבר הושקה תוכנית "משיב הרוח" להקמת וחימוש כיתות כוננות צה"ליות באזורי הגבול.[476]
צה"ל החל בינואר 2024 להוסיף בגבול ברמת הגולן מכשולים כנגד תקיפה ממונעת על גדר המערכת.[477]
משטרת ישראל רכשה כלי רכב ממוגני ירי[478] וכלי שיט ממוגן ירי.[479]
במאי 2024 פורסם כי צה"ל מקים קו ביצורים שני בגליל.[480]
תחקירים
עריכהלטענת העיתונאי בן כספית, יום לאחר תחילת המתקפה, ב-8 באוקטובר, החליט מפקד יחידה 8200 להקים צוות בדיקה באופן מיידי, שבראשו עמד מפקד היחידה לשעבר דני הררי. נטען כי הקמתו והרכבו אושרו על ידי ראש אמ"ן והרמטכ"ל, למרות שהרמטכ"ל עצמו חזר בו מהקמת צוותי תחקיר. לפי כספית צוות הבדיקה סיים את התחקיר בתחילת פברואר 2024, והוא הקיף בין 600 ל־800 עמודים, ומצא ליקויים שונים, חלקם חמורים, שהתגלו בתחומים של עיבוד המודיעין, קבלת ההחלטות, שיטות העבודה ועוד. לפי כספית הדוח אמור היה להיות מוצג לבכירי 8200 אך הוא נגנז.[481]
ב-4 בינואר 2024 פורסם שהרמטכ"ל הרצי הלוי הקים צוות בכירים לרבות רמטכ"ל לשעבר שיתחקרו את מלחמת חרבות ברזל, לרבות מחדל 7 באוקטובר, ההכנות לתמרון והלחימה בתוך הרצועה.[482] לאחר מספר שבועות ב-25 בינואר בעקבות ביקורת הרמטכ"ל החליט להקפיא את וועדות החקירה.[483]
מבקר המדינה החל לבחון את ההתנהלות שקדמה ל-7 באוקטובר. הוא ציין כי 'ככל שתוקם ועדת חקירה יקבעו גבולות גזרה ביחס לנושאים שנבדקו'.[484][485] הרמטכ"ל הרצי הלוי וראש השב"כ רונן בר התנגדו לכך, בטענה כי מעולם לא נערכה ביקורת על צה"ל תוך כדי מלחמה, וכי הדבר יפגע בלחימה. הם אף עתרו לבג"ץ בבקשה להוציא צו על תנאי כנגד המבקר. בתחילה סירב בג"ץ לבקשה.[486] לאחר שנכשלו מול בג"ץ הודיעו בסוף מאי כי ישתפו פעולה עם המבקר בתחומים שאינם מוגדרים כ"תחומי ליבה" ואינם עוסקים במחדל 7 באוקטובר.[487] ב-16 ביוני בג"ץ הוציא צו ביניים המקפיא את הליכי הביקורת של מבקר המדינה.[488]
ב-22 באפריל 2024 הודיע ראש אגף המודיעין אהרון חליוה כי יתפטר בתום השלמת שלב התחקירים ולאחר שימונה לו מחליף, עוד קרא להקמת ועדת חקירה ממלכתית.[489] היועצת המשפטית למממשלה תמכה גם היא בהקמת ועדת חקירה ממלכתית בטיעון כי זהו המנגנון החוקי המתאים לבחינת סוגיות בהיקף ובמידת החשיבות הלאומית של אירועי המלחמה.[488]
נתניהו התנגד להקמת ועדת החקירה הממלכתית, תוך כדי המלחמה, למרות דרישות הציבור והפגנות שנערכו לכך מתחילת המלחמה. ביולי 2024 הקימו מספר ארגוני ציבור את ועדת החקירה האזרחית לאסון ה-7.10, התארגנות אזרחית בראשות גדעון גינת שתחל באיסוף מידע והסקת מסקנות עד להקמת ועדת חקירה ממלכתית.[490]
תיעוד והנצחה
עריכהסרטים
עריכהיחידת דובר צה"ל הפיקה את 'סרט הזוועות' – סרטון בן 47 דקות, עם תיעוד ממצלמות גו־פרו שצילמו המחבלים בעת המתקפה. הסרטון, שבו תיעוד של מקרים רבים ממעשי הזוועות שבוצעו באזרחי העוטף סמוך לרציחתם, הוקרן בישראל לאנשי התקשורת הזרה ולחברי הכנסת. ב־14 בנובמבר 2023 הוקרן הסרטון לכ־150 חברי הקונגרס האמריקני, ועורר תגובות קשות אצלם.[491]
בעקבות המתקפה החלה יחידת להב 433 של משטרת ישראל לחקור את האירועים שקרו ביום הטבח, ופרסמה סרטון שבו עדויות על עשרות מעשי אונס והתעללויות מיניות. היחידה הפיקה כ־700 עדויות של ניצולים, ובידיה עשרות אלפי קובצי וידאו שבהם מתועדים מעשי הטבח והזוועה.[195][492] בתחילת דצמבר המשטרה פרסמה כי בידיה נמצאים 200 אלף סרטונים. הסרטונים נלקחו ממצלמות הגוף של מפקדי חמאס, ממצלמות רכב וממצלמות אבטחה. על בסיס התיעוד שבידה הוציאה סרטון שמתעד אירועים מהטבח, בדומה לסרטון שהוציא דובר צה"ל.[493]
ב־10 בדצמבר 2023 הכריז הבמאי והמפיק היהודי סטיבן ספילברג על מיזם לתיעוד הזוועות והפשעים נגד האנושות שביצעו הפלסטינים במתקפת הפתע על ישראל ב־7 באוקטובר. במסגרת הפרויקט יוקלטו עדויות של ניצולי הטבח.[494]
בסוף אפריל 2024 פורסם ביוטיוב הסרט הדוקומנטרי "זעקות ואז שתיקה" ("Screams Before Silence"), שיזמה שריל סנדברג על פשעי המין של המחבלים הפלסטינים מאז 7 באוקטובר.[495][496]
מוזיאון אינטראקטיבי
עריכה- ערך מורחב – כאן 7.10.360
לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל במאי 2024 השיק תאגיד השידור הישראלי מוזיאון וירטואלי אינטראקטיבי לתיעוד מתקפת הפתע והשלכותיה.
יום זיכרון
עריכה- ערך מורחב – יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל
ב-17 במרץ 2024 אישרה ממשלת ישראל השלושים ושבע פה אחד כי מדי שנה בכ"ד בתשרי יצוין יום זיכרון לאומי לציון הטבח ב-7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל. כאשר כ"ד בתשרי נופל בשבת, יום הזיכרון יחול למחרת, יום ראשון כ"ה בתשרי. בנוסף קבעה הממשלה כי בשנה הנוכחית, 2024, יצוין באופן חד פעמי בטקסי זיכרון, גם התאריך הלועזי 7 באוקטובר.
תביעות משפטיות
עריכהב-1 ביולי 2024 הגישו בארצות הברית הליגה נגד השמצה ומשרד עורכי הדין קראול, בשם יותר מ-100 תובעים, תביעה נגד איראן, סוריה וצפון קוריאה על תמיכתן במתקפת הטרור של חמאס ב-7 באוקטובר.[497]
ראו גם
עריכהלקריאה נוספת
עריכה- אילן כפיר, "אוגדת עזה נכבשה", הוצאת ידיעות ספרים, 2024
- יואב לימור, "גיבורים - לבד מול החמאס", הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2024
- אדם רז, "הדרך לשבעה באוקטובר",[498] הוצאת פרדס, 2024
קישורים חיצוניים
עריכה- לקראת המתקפה
- אבי עמית, אסף ליברמן, איתי עמיקם, דגן ואלד, זמן אמת עונה 8 | פרק 1 - על העיוורון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 במרץ 2024, תחקיר על הקונספציה המדינית ביטחונית מול חמאס, החל משנת 2014
- עמוס הראל, חצי שנה אחרי, חלקי הפאזל של 7 באוקטובר מתחברים, באתר הארץ, 29 במרץ 2024
- אורי בר־יוסף, השאננות שהובילה למלחמה לא נבעה רק מכשל מודיעיני, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2023
- שי לוי, "המחדל של ראש אמ"ן? צה"ל שכח שצריך להתנהל כאילו אין מודיעין", באתר מאקו, 26 בנובמבר 2023
- רונן ברגמן, איתי אילנאי, "7 ימים", תחקיר: שרשרת התקלות הבלתי נתפסת שהובילה להפתעת 7 באוקטובר, באתר ynet, 1 בדצמבר 2023
- אילנה דיין, חשיפת "עובדה": פרטי התכתובת הדרמטית מתוך יחידה 8200: "מוות בקיבוץ, בכל מחיר", באתר מאקו, 27 בנובמבר 2023
- בן כספית, חשיפה: הדו"ח הגנוז של 8200 על המחדלים שהובילו לטבח בדרום, באתר מעריב אונליין, 23 בפברואר 2024
- האם יש אנשים שחזו את 7 באוקטובר? בערוץ כאן 11
- A deadly cascade: how secret Hamas attack orders were passed down at last minute, הגרדיאן, 7 בנובמבר 2023
- איתי אילנאי ופיליפ פיאטוב ("בילד"), כמו בגרמניה הנאצית: מסמכים נדירים חושפים - כך פעלה "שיטת חמאס" ב-7 באוקטובר, באתר ישראל היום, 27 ביוני 2024
- תיאור המתקפה
- מפת הטבח ב־7 באוקטובר – פרויקט גיאו־ויזואלי לייצוג מקיף של הזוועות – מקומות, שמות ותמונות הנרצחים, באתר oct7map ובאתר github.
- רונן ברגמן, יואב זיתון, השעות הראשונות של השבת השחורה, באתר ynet, 12 בינואר 2024
- יניב קובוביץ, ממתקפת הפתע עד הגעת צה"ל: השעות הראשונות של המלחמה, שלב אחרי שלב, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2023
- רביב דרוקר, הכוחות שלא הוקפצו, ההתרעות שלא הועברו: תחקיר המחדל באוגדת עזה, באתר חדשות 13, 21 בדצמבר 2023
- איתמר אייכנר, חציית הגדר, המנהרות - והטבח: תיעודים חדשים של CNN ממצלמות חמאס ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 16 בנובמבר 2023
- ישי פורת, לוחמי שלדג משחזרים: "מסוג הקרבות שאתה לא יודע מתי ייגמרו", באתר חדשות 13, 20 באוקטובר 2023
- איתי אילנאי, בוכריס הקליד בווטסאפ "לוודא כוננות" - ואז התחיל הכאוס: 7 באוקטובר של מגלן, דקה אחרי דקה, באתר ישראל היום, 15 בפברואר 2024
- Adam Goldman, Ronen Bergman, Mark Mazzetti, Natan Odenheimer, Alexander Cardia, Ainara Tiefenthäler, Sheera Frenkel, Where Was the Israeli Military When Hamas Attacked?, The New York Times, December 30, 2023
- זוועות 7 באוקטובר, באתר ממשלת ישראל (באנגלית)
- 4,000 מחבלים בשלושה גלים: שמונה חודשים ל-7 באוקטובר
- איתמר אייכנר, "שורפים אותנו": סיור וירטואלי מצמרר בתוך יישובי העוטף, באתר ynet, 24 בדצמבר 2023
- מתקפת פתע על ישראל בחג – עדכונים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- מתקפת פתע של חמאס - עדכונים, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2023
- עזה פתחה במלחמה - עדכונים, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2023
- שי לוי, מכת הפתיחה בעזה: מצלמות התצפית הופצצו, המאו"ג היה נצור, באתר מאקו, 11 ביוני 2011
- יומן אירועים - כל העדכונים, התיעודים והדיווחים האחרונים, באתר צה"ל
- 7.10 התחקירים המבצעיים לימי הלחימה הראשונים, באתר צה"ל
- תעוד הנופלים
- חללי "חרבות ברזל", באתר צה"ל
- פרויקט רסיסי גבורה, באתר מקור ראשון
- מלחמה בישראל: כל שמות ההרוגים וקורבנות הטבח שפורסמו, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023
- יואב זיתון, צחנת גופות, סלון שספג טיל נ"ט ושובל דם: דיווח מקיבוץ התופת בארי, באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
- צחנת גופות, סלון שספג טיל נ"ט ושובל דם: דיווח מקיבוץ התופת בארי, סרטון בערוץ "ynet", באתר יוטיוב (אורך: 08:11)
- "היד ושם של 2023" - האנשים שהחליטו לתעד את סיפורי הזוועות, סרטון בערוץ "כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 09:42)
- מעין רודה ורעות מרים כהן, הנופלים והנרצחים במלחמה: כל הנתונים, באתר ynet, 27 בנובמבר 2023
- Israel-Gaza Conflict-Death Toll Rises as Families Search for News of Missing. באתר ניו יורק טיימס
קישורים נוספים:
- מחדל אוקטובר 2023, מבט מל"מ 97, מאי 2024
- Lauren Leatherby, The Long Wait for Help as Massacres Unfolded in Israel, New York Times, October 11, 2023
הערות שוליים
עריכה- ^ Beyond Hamas: Militant and Terrorist Groups Involved in the October 7 Attack on Israel, Flashpoint Intel Team, 18 October 2023
- ^ ※ נכון ל-25 באוקטובר, הוערך מספר ההרוגים בכ-1,400, ראו מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל-25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר של מרכז המידע למודיעין ולטרור, 25 באוקטובר 2023. בעקבות זיהוי גופות נוספות השתנתה ההערכה, ראו ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 בנובמבר 2023
- ^ חללי "חרבות ברזל", באתר צה"ל
- ^ ※ אלון חכמון, הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
- ^ אלון חכמון, הותרו לפרסום שמותיהם של 52 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 15 באוקטובר 2023
- ^ ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 - makoVOD (וידאו)
- ^ נדב ארגמן בריאיון לדני קושמרו, 20 באוקטובר 2023
- ^ בר פלג ואמיר תיבון, מקורות המעורים במו"מ: השיחות על עסקה כוללות גם חטופים לא ישראלים, באתר הארץ, 28 ביולי 2024
- ^ ※ עמית סגל, הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר מאקו, 26 בפברואר 2024
- ^ ※ נכון ל-25 באוקטובר, הוערך מספר ההרוגים בכ-1,400, ראו מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל-25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר של מרכז המידע למודיעין ולטרור, 25 באוקטובר 2023. בעקבות זיהוי גופות נוספות השתנתה ההערכה, ראו ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 בנובמבר 2023
- ^ כאן חדשות, ישראל במלחמה: 1,300 נרצחו; אזעקות באזור השרון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 מלחמה בישראל: לפחות 1200 נרצחים ונופלים במתקפה הרצחנית, באתר ערוץ 7, 7 באוקטובר 2023
- ^ תמונות החורבן: כך נראו בארי וכפר עזה לאחר הטבח, באתר וואלה, 18 באוקטובר 2023
- ^ "הם הביאו אותנו למצב שאנחנו מחפשים את הילדים שלנו בחולות", באתר מאקו, 6 בנובמבר 2023
- ^ מתן וסרמן, הטרגדיה של האלוף במיל' דורון אלמוג: "שישה מבני משפחתי נרצחו בכפר עזה", באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2023
- ^ גד ליאור, חבל ארץ שלם נהרס: הנזק לעוטף עזה - הגדול ביותר בהיסטוריה של המדינה, באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
- ^ יהודה שרוני, הערכות: הנזק לרכוש אזרחים מתחילת המלחמה - עולה על 10 מיליארד שקלים, באתר מעריב אונליין, 12 באוקטובר 2023
- ^ פרופ' עמיחי כהן, הפשעים הבינלאומיים הכרוכים בחטיפות הישראלים ב"חרבות ברזל", באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 23 באוקטובר 2023
- ^ פנינה שרביט ברוך, תמי קנר, המתקפה הרצחנית של החמאס על ישראל – היבטים משפטיים, מבט על, גיליון 1769, 12 באוקטובר 2023, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי
- ^ 1 2 3 רונן ברגמן, "ממה שאנחנו מבינים, התוכנית הייתה גדולה עוד יותר, וכללה משלוח חוליות מחבלים למרכז", באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 3 4 5 שלומי אלדר, בחמאס באמת חשבו שהם יכבשו את ישראל. הם כבר חילקו את המדינה לקנטונים, באתר הארץ, 4 באפריל 2024
- ^ אנה ברסקי, הרצוג לקהילה הבינלאומית: "מאז השואה לא נרצחו כל כך הרבה יהודים ביום אחד", באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2023
- ^ השפעות אירועי ה-7 באוקטובר על החברה הישראלית, באתר אוניברסיטת אריאל בשומרון
- ^ ציוץ של צבא ההגנה לישראל ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 באוקטובר 2023
- ^ גיא אלסטר, גרמניה אוסרת על כל פעילות של חמאס: "מטרתו - השמדת ישראל", באתר וואלה, 2 בנובמבר 2023
- ^ נסיה שמר, כך משתמש חמאס בקוראן להצדיק את השמדת ישראל, באתר ynet, 10 באוקטובר 2023
- ^ אמנת חמאס
- ^ Ian Black, Mark Tran, Hamas takes control of Gaza, באתר הגרדיאן, 15 ביוני 2007
- ^ נועם אמיר, אפילו בחמאס רועדים מפניו: מי אתה, יורשו של איסמעיל הנייה?, באתר מעריב אונליין, 13 בפברואר 2017
- ^ אליאור לוי, "האסים" ששוחררו בעסקת שליט, באתר ynet, 28 בספטמבר 2021
- ^ 1 2 ועידה בעזה בחסות חמאס דנה בחזון המדינה הפלסטינית, שתקום לאחר "היעלמות" ישראל, באתר מכון MEMRI, 5 באוקטובר 2021
- ^ אדם רז, אבו יאיר, יקיר חמאס, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023
- ^ אמנון לורד, נתניהו: "שיהיו עשרה רמטכ"לים, צריך גם תעוזה מדינית", באתר ישראל היום, 4 באפריל 2019
- ^ נטע רוף, שנה להשלמת המכשול בעזה - תמונת מצב, באתר צה"ל, 25 בינואר 2023
- ^ אטילה שומפלבי, ידלין ב-2007: אשמח אם חמאס ישלוט בעזה, באתר ynet, 20 בדצמבר 2010
- ^ דנה ויס, "אין אלטרנטיבה לשלטון חמאס בעזה", באתר מאקו, 24 בספטמבר 2013
- ^ פרנצ'סקה בורי, מנהיג חמאס בעזה: "אני לא רוצה עוד מלחמות", באתר ynet, 4 באוקטובר 2018
- ^ "סיכון מחושב": הפתק בעברית שכתב סינוואר לנתניהו, בזמן המגעים להסדרה, באתר ynet, 14 באפריל 2022
- ^ 1 2 גיא אלסטר, התרגילים ו"ההתמקדות" בכלכלה: כך הרדים חמאס את ישראל לקראת מתקפת הפתע, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2023
- ^ ערוץ הכנסת - יואל חסון: "שלטון חמאס פורח תחת שלטון נתניהו", 21 ביוני 2017, סרטון בערוץ "ערוץ כנסת", באתר יוטיוב (אורך: 08:05)
- ^ קסניה סבטלובה, אדוני הסטטוס קוו: האבולוציה של חמאס, באתר זמן ישראל, 17 באוגוסט 2022
- ^ ירון אברהם, פרסום ראשון: השב"כ שלל חשד לאיסוף מודיעין בידי פועלים עזתים לפני 7 באוקטובר, באתר מאקו, 6 במרץ 2024
- ^ נועם אמיר, מחדל המודיעין הגדול בתולדות המדינה, בעיתון מקור ראשון, 7 באוקטובר 2023
- ^ אלעד שמחיוף, ישראל במלחמה: שיחה עם שמרית מאיר, באתר מאקו, 15 באוקטובר 2023
- ^ העסקת עובדים פלסטינים מרצועה עזה בישראל, באתר משרד ראש הממשלה, 27.03.2022
- ^ "כלכלה תמורת ביטחון": לפיד הציג את תוכניתו להסדרה ברצועת עזה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 בספטמבר 2021
- ^ אודי דקל ונועה שוסטרמן, הזירה הפלסטינית: האתגר המרכזי – עצירת הגלישה למציאות של מדינה אחת, INSS, 2022
- ^ האימונים לעיני כל והקונספציה שקרסה: "תחבולת חמאס נמשכה שנתיים, נמנעו הדלפות", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023
- ^ נחום ברנע, נתנו לחמאס לנצח, באתר "ידיעות אחרונות", 13 בנובמבר 2018
- ^ אלכס סלסקי, מיטוט שלטון החמאס בעזה יסייע לסיום הסכסוך, באתר מידה, 16 במאי 2019
- ^ להב הרכוב, Netanyahu: Money to Hamas part of strategy to keep Palestinians divided, באתר הג'רוזלם פוסט, 12 במרץ 2019
- ^ Lahav Harkov, Netanyahu: Money to Hamas part of strategy to keep Palestinians divided, Jerusalem Post, March 12, 2019 (באנגלית)
- ^ ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 26 באוקטובר 2023
- ^ איתמר ב"ז, נתניהו: "מי שרוצה לסכל הקמת מדינה פלסטינית צריך לתמוך בחיזוק חמאס", באתר העין השביעית, 10 באוקטובר 2023
- ^ בן כספית, החיסול שלא היה: 6 פעמים הוצע לנתניהו להרוג את סינוואר, באתר וואלה, 28 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 יוסי יהושוע, צה"ל לא ממליץ לדרג המדיני לחסל כעת את סינוואר, באתר ynet, 8 במאי 2022
- ^ יואב לימור, ההמלצה הדרמטית של ראש השב"כ לשעבר שלא התקבלה, באתר ישראל היום, 19 באוקטובר 2023
- ^ מנהיג חמאס יחיא סינוואר סידר לעצמו חסינות מפני חיסול ישראלי, סרטון בערוץ "יוני בן מנחם", באתר יוטיוב (אורך: 02:33), 3 ביוני 2021
- ^ אבי עמית, כך עצר אביב כוכבי בגופו את ההתנקשות בסינואר, באתר הארץ, 6 במרץ 2024
- ^ יונית לוי, "עדכנו את נתניהו בפרטים, הוא פעל בניגוד גמור לעמדתנו": ד"ר אודי לוי, לשעבר בכיר במוסד, בריאיון, באתר מאקו, 17 בדצמבר 2023
- ^ Becker, Jo; Scheck, Justin (2023-12-16). "Israel Found the Hamas Money Machine Years Ago. Nobody Turned It Off". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-12-16.
- ^ ציפי שמילוביץ, תחקיר: המוסד אסף מידע על נכסי ענק שחמאס הסתיר, נתניהו לא פעל, באתר ynet, 16 בדצמבר 2023
- ^ אסף גלעד, יוסי כהן: "אלו שלקחו חלק במחדל הביטחוני הזה חייבים לקחת אחריות", באתר גלובס, 19 בדצמבר 2023
- ^ יוסי כהן מגיב לתחקיר על "השתיקה הישראלית" מול חמאס: "לא מדויק" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, 2023-12-17
- ^ קרן השקעות בשווי חצי מיליארד דולר: ישראל עלתה על מקור המימון של חמאס - ולא עשתה דבר, באתר מאקו, 16 בדצמבר 2023
- ^ Treasury Targets Covert Hamas Investment Network and Finance Official, U.S. Department of the Treasury, 2023-12-14 (באנגלית)
- ^ אבי בר-אלי, אתה חיסלת את "החלפן של סינוואר", ביבי. איך לא ידעת על הכסף של חמאס?, באתר TheMarker, 22 בדצמבר 2023
- ^ אבי בר-אלי, 40% עמלה, בסיס בטורקיה ועסקת קריפטו שסוכלה: הצצה למסלול הכסף של חמאס, באתר TheMarker, 21 במאי 2021
- ^ הנקודות המעניינות בהערכת המצב השנתית של אמ"ן, באתר נציב.נט, 9 בפברואר 2021
- ^ 1 2 יניב קובוביץ, צה"ל לקח בשנים האחרונות את רוב הנשק מעוטף עזה, וחימש את ההתנחלויות באלפים, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2023
- ^ עומר דוסטרי, ההתמודדות עם האיום האיראני: הכרעת חמאס תחילה, באתר מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון
- ^ מפקדים למען ביטחון ישראל, אסטרטגיה חלופית בזירה הפלסטינית מול החמאס והרש"פ, יוני 2021
- ^ 1 2 איתי אילנאי, רונן ברגמן, מסכימים שהשב"כ שאחרי ארגמן, הוא לא השב"כ שלפניו: מאחורי הקלעים של הקדנציה הסוערת, באתר ynet, 10 בספטמבר 2021
- ^ טל לב רם, הפגנות על הגדר ובלוני תבערה: השעון להתעצמות ההסלמה מתקתק לאחור, באתר מעריב אונליין, 24 בספטמבר 2023
- ^ דנה בן שמעון, אחרי ביקור השגריר הקטארי בעזה: עוד הקלות ישראליות לחמאס, באתר ישראל היום, 12 בספטמבר 2023
- ^ טל לב רם, עוז חוזר הניגון: צה"ל נערך להידרדרות נוספת בגבול הרצועה, באתר מעריב אונליין, 29 בספטמבר 2023
- ^ גילי כהן, שב"כ וצה"ל: להמשיך בפעולות כלכליות עבור עזה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 2 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 מתן צורי ועינב חלבי, בימים שלפני מתקפת הפתע: בכירים בצה"ל אמרו לדרג המדיני שחמאס מורתע, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ אלוף בן, נתניהו התעלם מההתרעות על הסכנה האורבת בגבולות ובשטחים, הוא האחראי העיקרי לאסון, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2023
- ^ עופר פטרסבורג, האם בעלי היתרי העבודה מעזה העבירו מידע מודיעיני?, באתר וואלה, 9 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 ניר דבורי, תוכננה במשך כשנה: כך התרחשה מתקפת הפתע של חמאס – שלב אחר שלב, באתר מאקו, 11 באוקטובר 2023
- ^ Burke, Jason (2023-11-07). "A deadly cascade: how secret Hamas attack orders were passed down at last minute". The Guardian (באנגלית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-11-08.
- ^ מיכאל שמש, תרגיל ההטעיה של חמאס: בזמן שהתכונן למתקפה, אותת ללשכת רה"מ על עסקת שבויים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 24 באוקטובר 2023
- ^ שרית מגן אילנה דיין, המסמך שתיאר את מתקפת 7 באוקטובר אחד לאחד - בדיוק שנה לפני כן | חשיפה, באתר מאקו, 4 בינואר 2024
- ^ 1 2 איראן עזרה לתכנן את מתקפת הפתע נגד ישראל במשך כמה שבועות, באתר גלובס, 9 באוקטובר 2023
- ^ גיא אלסטר, בפגישה חשאית בביירות: "איראן סייעה לחמאס לתכנן את המתקפה - ונתנה אור ירוק", באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023
- ^ Summer Said, Dov Lieber, Benoit Faucon, Hamas Fighters Trained in Iran Before Oct. 7 Attacks, וול סטריט ג'ורנל, 25 באוקטובר 2023 (באנגלית)
- ^ נעמה פרי שרית מגן אילנה דיין, "הלילה נכבוש את מחסום ארז": המסמכים מהדיונים הפנימיים – והסימנים המקדימים | תיק אוקטובר, עובדה, באתר מאקו, 7 במרץ 2024
- ^ ברק רביד, קהילת המודיעין האמריקנית: "שרידותו של נתניהו כרה"מ בסכנה", באתר וואלה, 12 במרץ 2024
- ^ 1 2 דיווח: איראן עזרה לחמאס לתכנן את מתקפת הפתע, ונתנה את האישור הסופי, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ דן ארקין, נשיא איראן קרא לתושבי עזה להגביר מאבק נגד ישראל, באתר "IsraelDefense", 17 באפריל 2023
- ^ אמיר בוחבוט, הפתיע גם אותם? כך שלל חמאס מחזבאללה את אפקט ההפתעה, באתר וואלה, 21 באוקטובר 2023
- ^ Summer Said, Dov Lieber, Benoit Faucon,Hamas Fighters Trained in Iran Before Oct. 7 Attacks, The Wall Street Journal, 25 October 2023 (באנגלית)
- ^ הפסגה בורשה: קטאר העבירה לישראל מסר מחמאס, ראש המוסד לא נשאר חייב, באתר מעריב אונליין, 20 בדצמבר 2023
- ^ פרק 78. ’הסוכן הזר שחדר לאמ”ן’ והזהיר מכוונות החמאס. שיחה עם מתי שטיינברג, סרטון בערוץ "פרות קדושות - מיתוסים ישראליים עם יזהר באר", באתר יוטיוב (אורך: 01:48:11)
- ^ יזהר באר, היועץ לעניינים פלסטיניים של השב"כ לשעבר: "הסגן של הנייה הבטיח 'מלחמה שתפתיע את ישראל'", באתר הארץ, 13 בדצמבר 2023
- ^ Senior Hamas Official Saleh Al-Arouri: We Want War With Israel, Will Shut Down Israel's Airspace, Seaports, Electricity, Water Supply, And Communications, Bringing Its Economy To A Standstill, באתר ממרי, 25 באוגוסט 2023 (באנגלית)
- ^ עינב חלבי, אלישע בן קימון, יואב זיתון, מתן צורי, בית נפגע מירי בשומרון, 8 סטודנטים "תכננו פיגוע מיידי" | ארגוני הטרור החליטו: "הסלמה", באתר ynet, 24 בספטמבר 2023
- ^ 1 2 צבי יחזקאלי: חמאס פרסם את כל התוכנית לפני חודש, באתר ערוץ 7, 8 אוקטובר 2023
- ^ ספיר ליפקין, תרגול חטיפת חיילים ומטח רקטות: מפגן הראווה של ארגוני הטרור ברצועת עזה | תיעוד, באתר מאקו, 12 בספטמבר 2023
- ^ עינב חלבי, רקטות לים וסיור בגבול: התרגיל הגדול של חמאס והג'יהאד האיסלאמי בעזה, באתר ynet, 12 בספטמבר 2023
- ^ אליאור לוי, חמאס קיבל את הכסף הקטרי בחג - והמשיך בהתפרעויות בעזה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בספטמבר 2023
- ^ ספיר ליפקין, המחלוקת בין חמאס לקטאר - והלחץ על ישראל: מאחורי העימותים על הגדר בעזה, באתר מאקו, 19 בספטמבר 2023
- ^ שחר קליימן ודנה בן שמעון, באישור הממשלה: המענק הקטארי לרצועה יגדל, באתר ישראל היום, 29 בספטמבר 2023
- ^ עינב חלבי, המשא ומתן מאחורי הפסקת המהומות בגבול רצועת עזה, באתר ynet, 29 בספטמבר 2023
- ^ עמוס הראל, חצי שנה אחרי, חלקי הפאזל של 7 באוקטובר מתחברים, באתר הארץ, 29 במרץ 2024
- ^ סרטון של נתניהו אומר את הדברים ברשת טוויטר
- ^ הפרוטוקול המלא של ישיבת הוועדה באתר הכנסת
- ^ יואב לימור, אלוף פיקוד הדרום בראיון ראשון: "כדי שחמאס יפסיד בעימות הבא, אנחנו צריכים להיבהל פחות", באתר ישראל היום, 25 בנובמבר 2021
- ^ אל"מ בדימוס ד"ר חנן שי: "ב-8 אוקטובר 2023 לא היו לצה"ל תוכניות מגרה תחבולניות לכבוש את עזה!", סרטון בערוץ "ד"ר אורי מילשטיין", באתר יוטיוב (אורך: 48:49)
- ^ אל"מ ד"ר רונן איציק: "בשמונת חודשי המלחמה הנחנו לאויב להוביל את המצב האסטרטגי", סרטון בערוץ "ד"ר אורי מילשטיין", באתר יוטיוב (אורך: 41:12)
- ^ ניר דבורי, צה"ל השלים הכנות לשלב הלחימה הבא: היועצים שגיבשו את תוכנית הפעולה, באתר מאקו, 19 באוקטובר 2023
- ^ עמוס הראל, ישראל נמצאת בימי הכרעה, ובצה"ל מחכים לפקודה למהלך הקרקעי, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2023
- ^ אריה יואלי, אחרי 3.5 שנים: הסתיימה בניית הגדר ברצועת עזה, באתר "סרוגים", 7 בדצמבר 2021
- ^ יואב זיתון, מתן צורי, מצלמות, סנסורים וקיר תת-קרקעי ענק: הושלם המכשול נגד מנהרות בגבול עזה, באתר ynet, 7 בדצמבר 2021
- ^ יאיר קראוס, הממשלה צפויה לשנות את הגדרת היישובים צמודי הגדר: "מפקירים אותנו", באתר ynet, 30 באוגוסט 2023
- ^ כוכבי: "אם יישאר שקט בעזה עד מאי, אלו יהיו השנתיים השקטות ביותר", באתר מעריב אונליין, 4 בדצמבר 2022
- ^ אביב כוכבי, "הכח לעצב, כיצד מעצבים את המרחב סביבנו דרך הפעלת כח", מגזין 22, Gazit22, מודיעין, איסטרטגיה טכנולוגיה - ומה שביניהם. עמ' 9, באתר מכון גזית
- ^ אהרון חליווה, סיכום הכנס, מגזין 22, Gazit22, מודיעין, איסטרטגיה טכנולוגיה - ומה שביניהם. עמ' 58, באתר מכון גזית
- ^ "חמאס מורתע ומפחד מישראל": הקלטות נתניהו לפני המתקפה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 26 באוקטובר 2023
- ^ "אור יקרות": נורות האזהרה של 1973 לצה"ל 2023 – תא"ל ערן אורטל, באתר צה"ל, 23 בפברואר 2023
- ^ 1 2 חיים לוינסון, אמ"ן הזהיר את נתניהו במכתבים: "איראן, חיזבאללה וחמאס מזהים הזדמנות לסערה מושלמת", באתר הארץ, 20 בנובמבר 2023
- ^ טל שלו, לא רק הקונספציה המודיעינית: ב-7 באוקטובר דוקטרינת נתניהו קרסה, באתר וואלה, 3 בנובמבר 2023
- ^ אמיר בוחבוט, "גדוד טנקים אחד מאבטח את כל הרצועה": כך צומצם מספר החיילים באוגדת עזה במשך שנים, באתר וואלה, 3 בדצמבר 2023
- ^ גיבורי גדוד 77: חיילי השיריון שלא הפסיקו להילחם גם כשאיבדו חברים רבים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, בסימן 7: הגדוד שנלחם מהרגע הראשון - במשך 70 יום, באתר ynet, 15 בדצמבר 2023
- ^ אור ישראלי, שתי פלגות של חיילי חטיבת הקומנדו הוסטו מאוגדת עזה לגזרה ביו"ש, באתר ערוץ 7, 4 בדצמבר 2023
- ^ 1 2 לוח החופשות בצה"ל לשנת 2023, באתר צה"ל, 1 בינואר 2023
- ^ 1 2 עמוס הראל, "סיימנו לרצוח את כל תושבי הקיבוץ": המשפט שנקלט ב-8200 חודשים לפני הטבח, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 אילנה דיין, חשיפת "עובדה": פרטי התכתובת הדרמטית מתוך 8200: "מוות בקיבוץ, בכל מחיר", באתר מאקו, 27 בנובמבר 2023
- ^ נדב איל, מחדל המודיעין: הסימן המעיד למלחמה שנקלט ב-8200, ולא עבר לבכירי צה"ל, באתר ynet, 13 בינואר 2024
- ^ לי נעים, התצפיתניות התריעו – המפקדים התעלמו: "חמאס חבורה של ערסים, הם לא יעשו כלום", באתר מאקו, 16 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של אסף ליברמן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 25 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון וירון דרוקמן, נציב הקבילות מזהיר מליקויים במוכנות למלחמה: "תיפלו מהרגליים מהדו"חות", באתר ynet, 25 ביוני 2018
- ^ יצחק בריק, נתניהו, המלחמה הבאה קרובה. הכרז על מצב חירום לאומי, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2023
- ^ חזקי ברוך, לפיד: נתניהו איבד שליטה, אנחנו מתקרבים לעימות רב זירתי, באתר ערוץ 7, 20 בספטמבר 2023
- ^ ציוץ של אטילה שומפלבי Attila Somfalvi ברשת החברתית אקס (טוויטר), 12 באוקטובר 2023
- ^ י. כרמון, סימנים מעידים לאפשרות מלחמה בספטמבר - אוקטובר, המכון לחקר תקשורת המזרח התיכון
- ^ קצין תותחנים ראשי מסביר: למה לא הייתה סוללה בגבול עזה ב-7 באוקטובר?, באתר ynet, 7 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 יוסי יהושוע, בלילה שלפני מתקפת הפתע: ראש השב"כ הוקפץ למטה, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 רונן ברגמן, איתי אילנאי, תחקיר: שרשרת התקלות הבלתי נתפסת שהובילה להפתעת 7 באוקטובר, באתר ynet, 20 באוקטובר 2023
- ^ "תהיה מלחמה": אזהרת מפעילי בלוני התצפית - וההתעלמות, נבדק ב-2024-01-23, מאיה איידן, ערוץ 13
- ^ ציוץ של בר שם-אור Bar Shem-Ur ברשת החברתית אקס (טוויטר), 12 באוקטובר 2023
- ^ ראש האופוזיציה יאיר לפיד פרסם נאום חריג בו האשים את הממשלה שאינה מטפלת באיומים המודיעיניים ועלולה להתלקח מלחמה רב זירתית.
- ^ אבישי גרינצייג, האינדיקציה שהייתה בידי צה"ל לפני השבת השחורה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בנובמבר 2023
- ^ אילה חסון, "חומת יריחו": התוכנית של חמאס לכבוש יישובים ובסיסים שהוצגה במאי 2022, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 28 בנובמבר 2023
- ^ חשיפה: המסמך שחזה שנה לפני, באתר חברת החדשות, 4 בינואר 2024
- ^ דיווח: מתקפת ה-7 באוקטובר הייתה ידועה לצבא שנה קודם, באתר מאקו, 1 בדצמבר 2023
- ^ Bergman, Ronen; Goldman, Adam (2023-12-01). "Israel Knew Hamas's Attack Plan More Than a Year Ago". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-12-04.
- ^ רונן ברגמן, "7 ימים", גילויים חדשים על מחדל המודיעין: כך הפך התרחיש הדמיוני למציאות, באתר ynet, 30 בנובמבר 2023
- ^ שקד אורבך, חיילת מודיעין הזהירה ממתקפת חמאס, מפקדה התעלם: "דמיוני", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בנובמבר 2023
- ^ ניר דבורי, המתקפה שתוכננה ולא התממשה - והאזהרה שהגיעה עד לראש אמ"ן ולא טופלה, באתר מאקו, 25 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 3 דן ארקין, מלחמת גרסאות: שר המודיעין המצרי - התרענו בפני ישראל. בירושלים מכחישים, באתר "IsraelDefense", 9 באוקטובר 2023
- ^ עמיחי שטיין, גורם מודיעין מצרי: הזהרנו את ישראל, הם זלזלו, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 סמדר פרי, המצרים מתעקשים: העברנו אזהרה לישראל - שימו לב לעזה, באתר ynet, 9 באוקטובר 2023
- ^ סמדר פרי, המצרים מתעקשים: העברנו אזהרה לישראל - שימו לב לעזה, באתר ynet, 9 באוקטובר 2023
- ^ מוריה אסרף וולברג, גורם מצרי: ישראל הוזהרה מ"משהו גדול" בעזה - והתמקדה בגדה, באתר חדשות 13, 9 באוקטובר 2023
- ^ התייחסות לשכת ראש הממשלה לדיווח ממצרים, באתר GOV.IL
- ^ יאיר אמר, נתניהו קיבל אזהרה ממצרים? רה"מ מכחיש, באתר "סרוגים", 9 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של אבישי גרינצייג ברשת החברתית אקס (טוויטר), 9 באוקטובר 2023
- ^ אסף גבור, מצרים הודיעה רשמית: לא העברנו אף אזהרה לישראל, בעיתון מקור ראשון, 11 באוקטובר 2023
- ^ סמדר פרי, ליאור בן ארי, בכיר בבית הנבחרים האמריקני: "מצרים הזהירה את ישראל 3 ימים לפני המלחמה", באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 11 באוקטובר 2023
- ^ מוריה אסרף וולברג, לפני המתקפה: הדיווח על הפעילות בגבול – וההתייעצות הלילית, באתר חדשות 13, 11 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, צה"ל מאשר לראשונה: "היו סימנים מסוימים בלילה שלפני המלחמה", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ שעות לפני הטבח ב-7 באוקטובר: בישראל זיהו טלפונים עם סים ישראלי שהופעלו ברצועה | ישראל היום, באתר ישראל היום, 2024-02-26
- ^ נדב איל, התרעת כרטיסי הסים בעזה: חלק ממבצע של השב"כ שנועד להתריע מפני מתקפה, באתר ynet, 26 בפברואר 2024
- ^ יוסי יהושוע, בלילה שלפני מתקפת הפתע: ראש השב"כ הוקפץ למטה, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023;
עמוס הראל, בצמרת הביטחונית התקבל מידע מעורר חשש ערב המתקפה, אך לא ננקטו צעדים, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023;
יוסי יהושוע, "הפלסטינים לא יהיו המניע למערכה רב-זירתית": ההערכות שקרסו, והבכירים שנשארו בחוץ | גילויים חדשים על המחדל, באתר ynet, 28 בנובמבר 2023 - ^ 1 2 אמיר בוחבוט, התרעה חלקית הגיעה בלילה שלפני המתקפה. ראשי מערכת הביטחון נמנעו מפעולה כדי לא "לשרוף את המקורות", באתר וואלה, 2 בנובמבר 2023
- ^ ציוץ של עמית סגל, 24 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 3 יואב זיתון, ההקפצה של צוות "טקילה" והאובדן של שב"כ, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ לי נעים, בהערכת המצב הבינו שתהיה לחימה, אבל הכוחות בשטח לא עודכנו | חשיפה, באתר מאקו, 20 באוקטובר 2023
- ^ עמית סגל ניר דבורי, הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב | פרסום ראשון, באתר מאקו, 26 בפברואר 2024
- ^ אילנה דיין, הוועידה הדרמטית בשעות שלפני המתקפה, והאזהרה חודשים לפני: "לא יודעים איך סינוואר יפעל", באתר מאקו, 4 בדצמבר 2023
- ^ יוסי יהושוע, בלילה שלפני מתקפת הפתע: ראש השב"כ הוקפץ למטה, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 אליאור לוי, רועי קייס ובן יניב, פרסום ראשון: מסמך נוהל הקרב של חמאס - קיבלו הוראה לרצוח אזרחים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, עם מנות דם, שקי מזון וארסנל נשק חטיבתי: חמאס תכנן להגיע עד קריית גת, ולהילחם חודש בישראל, באתר ynet, 16 באוקטובר 2023
- ^ זה האמל"ח שהחרימו לוחמי יהל"ם מחמאס. צפו, באתר צה"ל, 15 באוקטובר 2023
- ^ ניר דבורי, נמצא על גופות מחבלים ושבויים: הסם שבו השתמשו מחבלי חמאס במתקפת הפתע | פרסום ראשון, באתר מאקו, 19 באוקטובר 2023
- ^ רשות המסים בישראל, הודעה לעיתנות: סוכלה הברחה של מאות אלפי כדורי סם ממריץ מסוג "קפטגון" ממצרים לרצועת עזה דרך מעבר ניצנה, 27 בפברואר 2020
- ^ מתן צורי, יואב זיתון, הוסתרו במקררים: סוכלה הברחת "הסם של דאעש" שיועדה להגיע לעזה | תיעוד, באתר ynet, 30 בינואר 2023
- ^ סם מרץ מסוג קפטגון מוברח מישראל לעזה, מיועד לחופרי מנהרות בעזה, אתר הכנסת, 14 ביוני 2023
- ^ 1 2 Large Hamas weapons cache seized by IDF showcases firepower, סרטון בערוץ "MSNBC", באתר יוטיוב (אורך: 03:32) (באנגלית)
- ^ ציוץ של Israel Defense Forces ברשת החברתית אקס (טוויטר), 16 באוקטובר 2023
- ^ How Hamas Leveraged Cheap Rockets And Small Drones To Ambush Israel, Forbes, 9 October 2023 (באנגלית)
- ^ Hamas drones helped catch Israel off guard, experts say, Defense News, 20 October 2023 (באנגלית)
- ^ Homemade rockets and modified AK-47s: An annotated look at Hamas' deadly arsenal, CNN, 20 October 2023 (באנגלית)
- ^ 1 2 3 עינב חלבי, השמידו את "העיניים של הלוחמים", פוצצו גדר - ופשטו: התיעוד ממתקפת הפתע, והסימנים המעידים שפוספסו, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ ניר דבורי, המסמכים המסווגים חשפו: כך בחמאס תכננו את מתקפת הפתע, באתר מאקו, 15 במרץ 2024
- ^ הדיווחים הראשונים על האזעקות בבוקר המתקפה, באתר רוטר.נט
- ^ שבת, 06:29 - היום שבו הכול השתנה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 באוקטובר 2023
- ^ ג'קי חוגי, עדן סולומון ועידו אפרתי, ראש מועצת שער הנגב נהרג בחילופי אש עם מחבלים, שישה הרוגים מפגיעת רקטות, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 3 עמי רוחקס דומבה, הטכנולוגיות שכשלו במתקפת הפתע של חמאס, באתר "IsraelDefense", 8 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, הערכה: כ-3,000 מחבלים חדרו לישראל ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 1 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 אלון חכמון, אונס והתעללות אכזרית: העדויות המטלטלות של ניצולי השבת השחורה, באתר מעריב אונליין, 8 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 יואב זיתון, שר הביטחון אישר גיוס מילואים נרחב: היערכות למלחמה בדרום, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ אמיר בוחבוט, ברגל, באופנועים ובסירות: מתקפת חמאס, שלב אחר שלב, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2023
- ^ לוחמות ירו במאג, לוחמים השליכו פצצות עומק: צפו בקרב בים, שמנע פלישה לחופי אשקלון, באתר ynet, 14 באוקטובר 2023
- ^ ראו פרוט בהמשך
- ^ יואב זיתון, ההסחה, ומכת הפתיחה של קומנדו חמאס: פשטו על 8 מוצבים ושרפו חמ"לים, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 באוקטובר 2023
- ^ מה קרה בבור בקריה בשבעה באוקטובר? פרטים חדשים, באתר מעריב אונליין, 30 בדצמבר 2023
- ^ Adam Goldman, Ronen Bergman, Mark Mazzetti, Natan Odenheimer, Alexander Cardia, Ainara Tiefenthäler, Sheera Frenkel, Where Was the Israeli Military When Hamas Attacked?, The New York Times, December 30, 2023
- ^ שילה פריד, "נער עזתי שנכנס לבזוז זיהה שני ילדים בחדר – וקרא למחבלים": עדויות קשות מחדרי החקירות, באתר מקור ראשון, ז׳ באדר ב׳ ה׳תשפ״ד, 17/03/2024
- ^ זקן עם קביים וכמות מטורפת של מחבלים: תיעוד מהשבת השחורה בבארי • צפו, באתר חדשות JDN
- ^ "נער עזתי שנכנס לבזוז זיהה שני ילדים בחדר – וקרא למחבלים": עדויות קשות מחדרי החקירות, באתר מקור ראשון
- ^ דירה להסתיר: כך מחזיק חמאס חטופים בלב עזה - לצד משפחות וילדים, באתר ישראל היום
- ^ “עברתי שואה, כולם שם מחבלים״ - אחרי 54 ימים בשבי חמאס, מיה שם מספרת על מה שעברה ולמה היה לה חשוב לדבר.
- ^ אמיר בוחבוט, מהיבשה, מהים ובאוויר: חמאס תפס את צה"ל בהפתעה גמורה, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2023;
יוסי יהושוע, מחדל 23: צה"ל נתפס בהפתעה מוחלטת, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 - ^ 1 2 מתן צורי, המחבלים הסתערו, חברי כיתות הכוננות נלחמו על הבית: כל הקרבות ההירואיים, באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
- ^ עדות מיום הטבח: אראל סג"ל בריאיון עם קצין המודיעין של המחוז הדרומי סנ"צ שמעון פורטל, 17 בדצמבר 2023, נבדק ב-2023-12-19
- ^ מאיר תורג'מן, מפקד המחוז עבר לשדרות רק חודש לפני הטבח, נפצע מירי - אך המשיך להילחם: "ניצחנו - וננצח", באתר ynet, 20 באוקטובר 2023
- ^ נטע בר, דיווח ערבי: חמאס תכנן לפרוץ לכלא שקמה באשקלון, באתר ישראל היום, 20 בפברואר 2024
- ^ 1 2 רונן ברגמן, "ממה שאנחנו מבינים, התוכנית הייתה גדולה עוד יותר, וכללה משלוח חוליות מחבלים למרכז", באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 יואב זיתון, בני ערובה באופקים ובארי, הושגה שליטה על מפקדת האוגדה אחרי קרבות קשים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 3 יואב זיתון, 7/10 של מפקד אוגדת עזה הפורש: הרגע בו הכריז "פרש פלשת", האורות שכבו בחמ"ל המבוצר, באתר ynet, 10 ביוני 2024
- ^ 1 2 שבע עם איילה חסון | 26.05.24, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 26 במאי 2024
- ^ 1 2 יואב זיתון, בתחילת הלחימה: מסוק יסעור נפגע מטיל והנחית עשרות לוחמים תחת אש בעוטף, באתר ynet, 14 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 דביר עמר, הרב מיכאל אדרעי חושף: כך ניצל כפר מימון, באתר ערוץ 7, 8 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 שלומי אלדר, "כמו סרט מלחמה": הטייסים שמנעו טבח בכפר מימון חוזרים למושב, באתר חדשות 13, 4 במרץ 2024
- ^ 1 2 3 אמיר בוחבוט, "הגדוד שלי הרג כמאה מחבלים. מקווה שלא יהיו יותר ספקות לגבי בנות לוחמות", באתר וואלה, 18 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 אור הלר, קצין בכיר על הטבח בבארי: "כשלנו בהגנה, המחבלים התחפשו לחיילים", באתר חדשות 13, 11 באוקטובר 2023
- ^ יניב קובוביץ, מפקד אוגדה 98: "ספגנו מכה קשה, עולות שאלות קשות מאוד על התפקוד שלנו", באתר הארץ, 10 באוקטובר 2023
- ^ צה"ל תוקף מטרות חמאס ברצועה, מטחי הרקטות מעזה נמשכים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של Gonen Ben Itzhak גונן בן יצחק ברשת החברתית אקס (טוויטר), 9 באוקטובר 2023
- ^ מערכת כאן חדשות, דובר צה"ל: "אנחנו בשליטה ביישובים, עברנו להתקפה", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של almog boker ברשת החברתית אקס (טוויטר), 11 באוקטובר 2023
- ^ אמיר בוחבוט, הכשלים של חיל האוויר ב-7 באוקטובר נחשפים: "התעסק במלחמה באיראן בזמן שהיא הגיעה לפה", באתר וואלה, 11 בינואר 2024
- ^ שי גל, "תצילו אותנו": טייסי האפאצ'י שהגיעו ראשונים לזירת הקרבות מדברים, באתר מאקו, 21 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, הטעיה של חמאס למסוקי צה"ל והכוונת טייסים בוואטסאפ, באתר ynet, 15 באוקטובר 2023
- ^ אמיר בוחבוט, "אני שואל 'מה הטלפון עושה פה'. הוא עונה לי 'ככה אני מנהל את הקרב'", באתר וואלה, 10 באוקטובר 2023
- ^ לילך שובל, "עומדים בצורה טובה במאמץ ההגנה": חיל הים חושף - כך חוסלו עשרות מחבלים שהתכוונו לחדור לישראל, באתר ישראל היום, 10 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, עם פצצות עומק ותחת מתקפת נחילי רחפני נפץ | חיל הים חיסל יותר מ-30 מחבלים בתחילת המערכה, באתר ynet, 10 באוקטובר 2023
- ^ דובר צה"ל, לוחמי זרוע הים חיסלו עשרות מחבלים במרחב הימי הדרומי ובקו החוף, 7.10.2023
- ^ ברהנו טגניה ניר דבורי, תיעוד: סירת מחבלים בחוף זיקים ב-7 באוקטובר, באתר מאקו, 2 בדצמבר 2023
- ^ יואב זיתון, איתן גליקמן, הקצינים הוותיקים הסתערו על מחבלים בזמן הטבח בדרום - וחיסלו אותם | תיעוד, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ אריאלה שטרנבך, "הגיעו ללב התופת": הגיבורים שהצילו יותר ממאה תושבי בארי, באתר חדשות 13, 23 בנובמבר 2023
- ^ 1 2 ציוץ של לירי בורק שביט ברשת החברתית אקס (טוויטר), 13 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 ציוץ של יוסף חדאד - Yoseph Haddad ברשת החברתית אקס (טוויטר), 12 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 ציוץ של Tamar Ish Shalom תמר ברשת החברתית אקס (טוויטר), 13 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 3 4 5 נטע אחיטוב, משמרות של יהודים וערבים, זה לצד זה: הפעם, יש מי שיעשו הכל כדי ששומר חומות לא יחזור, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023
- ^ יואב קרן, "שמענו את הירי בתוך האוגדה. נעלנו את החמ"ל והמשכנו לעבוד", באתר ynet, 27 באוקטובר 2023
- ^ קשה לצפייה: חמאס מפרסם תיעוד של כיבוש מוצב מעבר ארז, באתר JDN, 8 באוקטובר 2023
- ^ מתוך זמן אמת | שירתו יחד, נחטפו יחד - ותועדו בסרטון מטלטל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, הצל"שניקית מקרקל לחמה עם הצל"שניק מהסיירת: "המחבלים הסתובבו כזומבים", באתר ynet, 17 באוקטובר 2023
- ^ איתי בלומנטל, "תישארו בבונקר, אנחנו באים!": תיעוד דרמטי של לוחמי שייטת 13 מסתערים על מוצב סופה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של 🇮🇱 Eran Ben David 🇮🇱 ברשת החברתית אקס (טוויטר), 6 בנובמבר 2023
- ^ לי נעים, "אם לא תשלחו כוחות – נמות": עדויות התצפיתניות שנותרו לספר על רגעי האימה, באתר מאקו, 10 באוקטובר 2023
- ^ עידן אבני, 20 תצפיתניות נעלמו מבסיס נחל עוז, ההורים לא מקבלים תשובות, באתר ישראל היום, 10 באוקטובר 2023
- ^ רונן ברגמן, "ממה שאנחנו מבינים, התוכנית הייתה גדולה עוד יותר, וכללה משלוח חוליות מחבלים למרכז", באתר ynet, 17 באוקטובר 2023
- ^ יעל קוצ'רגין, "חרבות ברזל": מפקד יחידת שלדג מספר על גבורת הלוחמים עם פרוץ המלחמה, באתר חיל האוויר הישראלי, 9 באוקטובר 2023
- ^ מאיה בואנוס, בדרך לכניסה הקרקעית? "תחושה מאוד גדולה של מוכנות" | מיוחד למעריב, באתר מעריב אונליין, 24 באוקטובר 2023
- ^ מור שמעוני, המפקד שנפצע בקרב באורים מדבר לראשונה: "חיילים וחיילות שלא הוכשרו כלוחמים נלחמו כמו אריות", באתר ynet, 17 בנובמבר 2023
- ^ ברהנו טגניה, תחקיר המשטרה חושף: 364 נטבחו במסיבת הטבע ברעים, באתר מאקו, 17 בנובמבר 2023
- ^ חגית הורנשטיין, מימדי הטבח ברעים נחשפים: 260 נרצחים במסיבה, באתר כלבו – חיפה והצפון, 8 באוקטובר 2023
- ^ דור זומר ורויטל חובל, "דיברנו עם מוקד 105, עם המשטרה, עם זק"א. הם כל פעם מחדש בשוק שהייתה עוד מסיבה", באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 9 באוקטובר 2023
- ^ אביבית מיסניקוב, המסיבה הנוספת שעשרות לא חזרו ממנה: "הם נעדרים. לא מצאנו אותם שם", באתר מאקו, 10 באוקטובר 2023
- ^ הילו גלזר, קומץ מפקדים הצילו בגופם 90 טירונים. סיפורו של הקרב ההירואי בזיקים, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2023
- ^ "Footage emerges of 'gunmen in Sderot'". BBC News (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-10-07.
- ^ Awad, Ammar; Lubell, Maayan (2023-10-07). "Gunmen in homes, captives abducted leave Israelis in shock". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2023-10-07.
- ^ Emanuel Fabian, Israeli forces beginning to demolish Sderot police station where terrorists holed up, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
- ^ איתן גליקמן, תחנת המשטרה נהרסה, עדיין יש חשש למחבלים: שדרות הפכה לשדה מלחמה, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ David Israel, 300 Dead, 1,450 Injured, 50 Kidnapped as Hamas Invades Southern Israel, 2023-10-07 (באנגלית אמריקאית)
- ^ אילנה קוריאל, קרבות באופקים: חוסלו חלק מהמחבלים שפשטו על העיר, אזרחים נרצחו, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ זעזוע בדרום: מעל 100 גופות נמצאו בקיבוץ בארי, באתר "סרוגים", 9 באוקטובר 2023
- ^ תמיר סטיינמן, אדוה דדון, הרי הריסות ואדמה מפויחת: כניסה ראשונה למוקדי האסון - אחרי הטבח הנורא, באתר מאקו, 11 באוקטובר 2023
- ^ הותר לפרסום: לפחות 15 נרצחו היום בטבח בנתיב העשרה, באתר ערוץ 7, 7 באוקטובר 2023
- ^ תמיר סטיינמן אדוה דדון, הרי הריסות ואדמה מפויחת: כניסה ראשונה למוקדי האסון - אחרי הטבח הנורא, באתר מאקו, 11 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, גלעד מורג, אלישע בן קימון, יואב זיתון, אילנה קוריאל, הקרב הקשה בכפר עזה נמשך: "הסיוט הכי גדול של תושבי העוטף התגשם", באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, יותר מ-100 נרצחים, נעדרים וחטופים בניר עוז, יותר מ-70 בכפר עזה: המספרים הבלתי-נתפסים, באתר ynet, 15 באוקטובר 2023
- ^ משפחה שלמה נמחקה: אם, אב ושלושת ילדיהם נטבחו בניר עוז, באתר וואלה, 9 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של Michael Uria • מיכאל אוריה ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של יוסף חדאד - Yoseph Haddad ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 באוקטובר 2023
- ^ סיון קלינגבייל, מעולם לא חשבתי שמה שאכתוב על הבית בו גדלתי יהיה קינה, באתר TheMarker, 10 באוקטובר 2023
- ^ יניר יגנה, שישה תושבים מול עשרות מחבלים: גיבורי הקרב בקיבוץ סופה משחזרים, באתר וואלה, 13 באוקטובר 2023
- ^ הגיבור של קיבוץ סופה: קצין הביטחון שהציל יותר מ-200 תושבים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 באוקטובר 2023
- ^ אלמוג בוקר, תיעוד: תושבי קיבוץ סופה מריעים לרבש"צ שהציל את חייהם, באתר חדשות 13, 10 באוקטובר 2023
- ^ גבורת הלוחמים: "קובי וחברי כיתת הכוננות הצילו את הקיבוץ", באתר ערוץ 7, 8 באוקטובר 2023
- ^ שלומי הלר, תושב זיקים: מה שעברתי ב-4 הימים האחרונים - דורש שינוי פאזה מוחלט במדינה, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2023
- ^ קרב הגבורה בכרם שלום, באתר ערוץ 7, 9 באוקטובר 2023
- ^ יהודית לזרוביץ', קרב הגבורה של עמיחי ישראל ויצן וידידיה רזיאל ז"ל, באתר "סרוגים", 9 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, המחבלים הסתערו, חברי כיתות הכוננות נלחמו על הבית: כל הקרבות ההירואיים, באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
- ^ ארנולד נטייב, בזמן מתקפת המחבלים: הסיפור הבלתי יאומן של הצעירה שהצילה קיבוץ שלם, באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2023
- ^ הקרב בניר עם, בדף הבית של זיו רובינשטיין בפייסבוק, 9 באוקטובר 2023
- ^ קובי אטינגר, תיעוד דרמטי: לוחמים הסתערו וחיסלו 35 מחבלים בניר עם, באתר כיכר השבת, 12 באוקטובר 2023
- ^ מיכאל טוכפלד, כיתת כוננות מול עשרות מחבלים: הקרב שהציל את קיבוץ עלומים, בעיתון מקור ראשון, 13 באוקטובר 2023;
חדשות הבוקר, "היינו 12 תושבים מול עשרות מחבלים. נלחמנו על הבית", באתר מאקו, 11 באוקטובר 2023 - ^ מערכת חמ"ל, השבת שמרה עליהם: החמאס לא הצליחו להיכנס לסעד ומפלסים, באתר hamal
- ^ נס הטנק מקיבוץ סעד | על הניסים, נבדק ב-2023-12-10
- ^ אנה שכטר, 'Top secret' Hamas documents show that terrorists intentionally targeted elementary schools and a youth center, באתר NBC, 14 באוקטובר 2023
- ^ אלי אשכנזי, ראובן התעקש לחלוב את הפרות - ונהרג על ידי מחבל שהסתתר ברפת בכיסופים, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2023
ניר חסון, ביציאה מהממ"ד, ניצולי הקרב בכיסופים גילו שהלכה להם המדינה, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2023 - ^ אוריאל לוי, "אני והחבר הכי טוב שלי נלחמים יחד על המקום בו אנחנו מגדלים ילדים": עדות מהקרב ברעים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 10 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, המחבלים הסתערו, חברי כיתות הכוננות נלחמו על הבית: כל הקרבות ההירואיים, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ איתן בן דוד, סיפור כיתת הכוננות וההגנה על קיבוץ ארז, באתר פייסבוק, 11 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, כיתת הכוננות של קיבוץ ארז הצילה אותו מטבח: "נלחמנו כמו אריות, חבר מת בידיי", באתר ynet, 10 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, משפחה שלמה, 4 מחברי כיתת הכוננות: בניר יצחק מייחלים לאות חיים מהנעדרים, באתר ynet, 11 באוקטובר 2023
- ^ חנן גרינווד, בת-חן אפשטיין אליאס, "נלחמנו במחבלים מול הלבן של העיניים": כיתות הכוננות, קו ההגנה הראשון, באתר ישראל היום, 12 באוקטובר 2023
- ^ חנן גרינווד, בת-חן אפשטיין אליאס, "נלחמנו במחבלים מול הלבן של העיניים": כיתות הכוננות, קו ההגנה הראשון, באתר ישראל היום, 12 באוקטובר 2023
- ^ אילנה קוריאל, "הוקפצנו בבגדי בית, ישר ירו עלינו RPG": הלוחמים שהצילו את קיבוץ יד מרדכי, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023
- ^ כיפורים בסוכות, בעמוד הפייסבוק של אלון שוסטר, 11 באוקטובר 2023
- ^ נתנאל אלדה, דן אסולין הרבש"צ הגיבור של מושב מבטחים נהרג בהתקלות עם מחבלים, באתר "מושבניק", 13 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 יישוב אחרי יישוב: הנרצחים בטבח חמאס, העדויות המצמררות וסיפורי הגבורה, באתר ynet, 17 באוקטובר 2023
- ^ מתן צורי, גלעד כהן, איריס ליפשיץ-קליגר, אנשי חמאס צנחו וטבחו; בנה של נאוה חיסל מחבל בבית - כשהבנות בממ"ד: "היינו שעות עם גופה במסדרון", באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ אילנה קוריאל, כיתת הכוננות של עין הבשור תיאמה את הקרב בוואטסאפ: "המחבלים ברחו בגלל המכה הראשונית שנתנו", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ טל לב רם, מדממים בשדה הקרב: סיפורי הגבורה של הלוחמים בעוטף עזה נחשפים, באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, הכי רחוק בפלישה מעזה: מחבלים נתפסו בלילה ליד מפקדת גבעתי הסמוכה לבאר שבע, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ ※ נכון ל-25 באוקטובר, הוערך מספר ההרוגים בכ-1,400, ראו מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל-25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר של מרכז המידע למודיעין ולטרור, 25 באוקטובר 2023. בעקבות זיהוי גופות נוספות השתנתה ההערכה, ראו ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 בנובמבר 2023
- ^ ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
- ^ ※ אלון חכמון, הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
- ^ ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 - makoVOD (וידאו)
- ^ יואב זיתון, ההקפצה של צוות "טקילה" והאובדן של שב"כ, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ רותם שרון, עשרות פצועים פונו לסורוקה הוכרז מצב חירום, באתר באר שבע נט, 7 באוקטובר 2023
- ^ ראש המועצה האזורית שער הנגב אופיר ליבשטיין נהרג בחילופי אש עם מחבלים, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, אל"מ אסף חממי, מפקד החטיבה הדרומית באוגדת עזה, נהרג ב-7 באוקטובר - גופתו חטופה בעזה, באתר ynet, 2 בדצמבר 2023
- ^ טל לב רם, הותר לפרסום: מפקד חטיבת הנח"ל, אלוף-משנה יהונתן שטיינברג ז"ל נפל סמוך לכרם שלום, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2023
- ^ ※ אלון חכמון, הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של ואחיד Wahid وحيد الهزيل אלהוזייל ברשת החברתית אקס (טוויטר), 14 באוקטובר 2023
- ^ דלית הלוי, דיווח: 16 נרצחים ו-40 נעדרים בקרב הבדואים בנגב, באתר ערוץ 7, 9 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 מעין רודה ורעות מרים כהן, הנופלים והנרצחים במלחמה: כל הנתונים, באתר ynet, 27 בנובמבר 2023
- ^ רועי אבן, העולם נחרד מהזוועות בכפר עזה: "ערפו ראשים של ילדים", באתר מאקו, 11 באוקטובר 2023
- ^ איליה יגורוב, כל בית בבארי הוא סיפור לחימה: "המחבלים הגיעו לכאן כדי לטבוח, הם שרפו אנשים בחיים", באתר ישראל היום, 11 באוקטובר 2023
- ^ "עשרות תינוקות נשחטו": העולם כולו נחרד מהזוועות שמתגלות ביישובי הדרום, באתר מעריב אונליין, 10 באוקטובר 2023
- ^ איתמר אייכנר, הפרמדיק שנכנס לבית ונחשף לנערות שנאנסו ונרצחו: "פועלים מול פראי אדם" | עדות קשה לצפייה, באתר ynet, 25 באוקטובר 2023
- ^ יאיר טוקר, המחבל התגאה בפני משפחתו מטלפון הנרצחת: "הרגתי עשרה יהודים! במו ידיי!" | האזינו, באתר כיכר השבת, 24 באוקטובר 2023
- ^ ליהי שורש, "נזק נפשי רב": משרד הבריאות בצעד חריג מזהיר – אל תצפו בסרט הזוועות מהעוטף, באתר וואלה, 7 בנובמבר 2023
- ^ אילנה שטוטלנד, "חובה מוסרית": כך סייעו עובדי רשות העתיקות באיתור שרידי הגופות, באתר מעריב אונליין, 22 בנובמבר 2023;
צה"ל איתר בקיבוץ ניר עוז את גופתו של דולב יהוד, שהוגדר כחטוף, באתר ynet, 3 ביוני 2024;
יואב זיתון, מתן צורי, צה"ל: "הנעדרת האחרונה", בלהה ינון, נרצחה ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 7 באוגוסט 2024 - ^ 1 2 רונן ברגמן, יואב זיתון, ההוראה: למנוע ממחבלים לחזור לעזה "בכל מחיר", גם אם יש איתם חטופים, באתר ynet, 11 בינואר 2024
- ^ יניב קובוביץ, מסמכים חושפים: צה"ל הפעיל נוהל חניבעל על חיילים ואזרחים ב–7 באוקטובר, באתר הארץ, 7 ביולי 2024
- ^ רשימת שמות החטופים לעזה, כאן 11
- ^ אלחנן טולדנו, רצחת וגם ירשת: מחבלי חמאס בזזו את יישובי העוטף בשבת השחורה • צפו, באתר JDN
- ^ דני בלר, התיעוד המזוויע מבארי: מחבלי חמאס-דאע"ש רוצחים, תושבי עזה בוזזים את בתי הנרצחים, באתר חדשות באר שבע והנגב
- ^ בוזזים מכל הבא ליד: התיעוד החדש מהמתקפה הרצחנית על קיבוץ בארי, נבדק ב-2024-01-30
- ^ חיילים השיבו ל'יד שרה' ציוד שבזזו המחבלים ואותר בעזה, באתר ערוץ 7
- ^ דניאל שמיל, טרקטורים של ג'ון דיר נבזזו לעזה – והחברה השביתה אותם מרחוק, באתר TheMarker, 17 באוקטובר 2023
- ^ אילנה קוריאל, עזה, דגל ניר עוז הונף ברצועת עזה, הלוחמים מצאו צעצועים שנבזזו מהקיבוץ ב-7.10, באתר ynet, 3 בינואר 2024
- ^ ניר דבורי ירון אברהם, "חמאס ניסו לטשטש ראיות": תיעוד - התרופות לחטופים שנמצאו בח'אן יונס, באתר מאקו, 18 בפברואר 2024
- ^ טל אריאל יקיר, ליל הבדולח של נתיב העשרה: הגבורה העילאית של אנשי המושב צמוד הגדר - שנתקלו ראשונים, באתר ישראל היום, 12.10.2023
- ^ "הכל נבזז ונהרס. מה שהמחבלים לא הצליחו לקחת, הם שרפו", באתר מאקו, 29 באוקטובר 2023
- ^ יובל ניסני, יותר מ־5 מיליארד שקל: ממדי הנזק בעוטף עזה נחשפים, באתר גלובס, 17 באפריל 2024
- ^ דרור ניר קסטל, "הנזקים הם של עשרות רבות של מיליארדים. ייקח לפחות שנתיים-שלוש לשקם את כל עוטף עזה", באתר מאקו, 22 באוקטובר 2023
- ^ יהושע שקדי, רשות הטבע והגנים, השפעות מלחמת 7 באוקטובר על הטבע בישראל, באתר רשות הטבע והגנים, 15.02.2024
- ^ 1 2 מיכל קורן קריב, "זאת הפעם הראשונה שפוגעים בכוונה באמבולנסים של מד"א", באתר מאקו, 31 באוקטובר 2023
- ^ עד הנשימה האחרונה: החובש שנאלץ לקבוע את מות בנו, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 18 בנובמבר 2023
- ^ מערכת אשדודי, הפורום לקידום הבריאות רוכש אמבולנס חדש עבור יישובי העוטף, באתר אשדודי - יש לנו חדשות בשבילך, 2023-10-18
- ^ מחבלי חמאס ירו ברפי סמט, חובש מד"א ב-7 באוקטובר, אבל זה לא עצר בעדו מלהמשיך להציל חיים כשהוא מדמם, באתר פייסבוק, 19 במרץ, 2024
- ^ תחנת מד"א אופקים - סיפורה של תחנה בחזית הלחימה, באתר פייסבוק, 6 באפריל, 2024
- ^ סתיו נמר, "כבר התחלתי לירוק דם": החובש משדרות שחבריו הצילו את חייו, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2023
- ^ שרון מאירוביץ, צפו בעדות של דויד גרי הולצר ממד"א אופקים על אירועי השבת השחורה, באתר חדשות אפס שמונה 08, 2023-12-20
- ^ רותי שילוני, מחדל שני גבאי: נחשבה נעדרת 47 יום, עד שהתברר שנקברה בטעות בקבר אחר, באתר מאקו, 24 בדצמבר 2023
- ^ ישראל מושקוביץ, שני ואליקים נקברו בטעות עם אדם נוסף: "מצמרר, שניהם נרצחו באמבולנס המוות", באתר ynet, 4 במאי 2024
- ^ אביבית מיסניקוב, "ראיתי חיילים פצועים, ילדים מפויחים": החובש שיצא לחלץ מזירת הטבח באמבולנס לא ממוגן, באתר מאקו, 14 בנובמבר 2023
- ^ מיכל הלפרין, "הוא רץ להציל חיים, אבל לא היה מי שיציל אותו", באתר מאקו, 8 בנובמבר 2023
- ^ איתן גליקמן, נטמנה עמית מן, הפרמדיקית שנרצחה במרפאה: "יכולת לברוח, אבל התעקשת להציל חיים", באתר ynet, 10 באוקטובר 2023
- ^ איתמר אייכנר, ארדן נגד מזכ"ל האו"ם: "מהדהד את שקרי חמאס - עליו להתפטר מיידית", באתר ynet, 4 בנובמבר 2023
- ^ אדיר ינקו, ביקורת של רופאים לזכויות אדם: פגיעה בצוותי הצלה ב-7 באוקטובר בישראל - פשע מלחמה, באתר ynet, 14 בנובמבר 2023
- ^ הדס זיו, נייר עמדה - פגיעה בצוותי ומתקני רפואה במהלך מתקפת חמאס ב-7 - באוקטובר 2023, באתר רופאים לזכויות אדם
- ^ אדיר ינקו, מחדל הפינוי לבתי החולים: "מי ניהל את האירוע בכלל?", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023
- ^ ליאת רון, "מחדל שעלה בחיי אדם": בגלל כאוס במשרד הבריאות - פצועים לא הועברו לבתי חולים במרכז, באתר וואלה, 9 באוקטובר 2023
- ^ מיטל יסעור בית-אור, "לא עשינו שבריר ממה שיכולנו": בתי חולים במרכז מטיחים האשמות על הטיפול שניתן לפצועים במתקפה, באתר ישראל היום, 9 באוקטובר 2023
- ^ רוני לינדר, עדי כהן, החזית השנייה של המלחמה: "היה כאוס מוחלט. האלונקות נערמו בכניסה למיון", באתר TheMarker, 13 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 הילו גלזר, עדות אחר עדות, מתברר ההיקף המבעית של מעשי האונס ב-7 באוקטובר, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2023
- ^ בכותרת הראשית: הסאנדיי טיימס פרסם תחקיר מקיף על מעשי האונס של חמאס, באתר ynet, 3 בדצמבר 2023
- ^ 1 2 3 Roni Ben Cnaan and Hadas Ziv, Sexual and Gender Based Violence as a Weapon of War during the October 7 Hamas Attack, רופאים לזכויות אדם, נובמבר 2023
- ^ אורית סלוציאנו, Denial of Sexual Assault during the October 7th massacre, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל, 19 בנובמבר 2023 (באנגלית)
- ^ צה"ל חשף סרטונים מחרידים מה-7 באוקטובר: "איך אפשר לעשות דברים כאלה?", באתר מעריב אונליין, 24 באוקטובר 2023
- ^ הדר גיל-עד, "אסטרטגיה שיטתית, התעללות סדיסטית": דוח מפורט ראשון על מעשי האונס בטבח 7/10 | העדויות הקשות, באתר ynet, 21 בפברואר 2024
- ^ ליזה רוזובסקי, דו"ח האו"ם: אירעו תקיפות מיניות ב-7 באוקטובר, וחמאס ממשיך לפגוע בחטופים, באתר הארץ, 4 במרץ 2024
- ^ איציק סבן, קצין בכיר: לוחמי הימ"מ חיסלו 200 מחבלים; תשעה לוחמים נהרגו ו-35 נפצעו, באתר ישראל היום, 14 באוקטובר 2023
- ^ אנה ברסקי, שר האנרגיה ישראל כ"ץ חתם על צו המנחה את חברת החשמל להפסיק את אספקת החשמל לרצועת עזה, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2023
- ^ מערכת כאן חדשות, ישראל במלחמה: לפחות 900 נרצחו, הושגה שליטה מלאה בעוטף, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 באוקטובר 2023
- ^ כתבי כיכר השבת, הערכות עדכניות: לפחות 600 נרצחו במתקפת הפתע, 350 במצב אנוש; הקבינט הבטחוני אישר את מצב מלחמה, באתר כיכר השבת, 8 באוקטובר 2023
- ^ אבי יששכרוף, חפ"ק ניל"י: זה הגוף ששב"כ הקים כדי לסגור חשבון עם פעילי כוח נוחבה, באתר ynet, 21 באוקטובר 2023
- ^ איתמר אייכנר, נתניהו בהצהרה ראשונה: אנחנו במלחמה, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
- ^ אברהם פריינד, נתניהו: "צה"ל ישמיד את יכולות חמאס, ננקום על היום השחור הזה", באתר בחדרי חרדים, 7 באוקטובר 2023
- ^ אברהם פריינד, גלנט: "נשנה את פני המציאות ברצועת עזה 50 שנה קדימה", באתר בחדרי חרדים, 7 באוקטובר 2023
- ^ אנה ברסקי, גנץ ואיזנקוט משתתפים בקבינט הביטחוני | חלוקת התפקידים בממשלת החירום, באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2023
- ^ Isaac Herzog, Israel’s President: Our Darkest Hour Casts a Shadow on the Entire World, Time, October 9, 2023
- ^ שר האוצר בצלאל סמוטריץ׳ 15 באוקטובר, סרטון בערוץ "הציונות הדתית", באתר יוטיוב (אורך: 12:24)
- ^ מורן אזולאי, סמוטריץ': "לוקח אחריות על מה שהיה ומה שיהיה, נכשלנו, באתר ynet, 15 באוקטובר 2023
- ^ קיש לוקח אחריות: "אף אחד לא מנסה לחמוק", באתר כיפה, 15 באוקטובר 2023
- ^ חזקי ברוך, "הלב מתפוצץ": הסליחה של הח"כ מהליכוד, באתר ערוץ 7, 16 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, הרמטכ"ל בגבול עזה: "סינוואר ובכירי חמאס - בני מוות, נפרק אותם", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, ראש השב"כ בהתייחסות ראשונה: "האחריות עליי, לא הצלחנו לייצר התרעה מספקת", באתר ynet, 16 באוקטובר 2023
- ^ יואב זיתון, ראש אמ"ן בהתייחסות ראשונה למחדל: "נושא באחריות המלאה - כשלנו", באתר ynet, 17 באוקטובר 2023
- ^ סיון חילאי, ראש המל"ל הנגבי על הערכתו שחמאס מרוסן: "טעות, שלי ושל כל הגורמים", באתר ynet, 14 באוקטובר 2023
- ^ משה כהן, אביחי ברודץ, שמשפחתו נעדרת בהפגנה מול הקרייה: "מבקש מהחמאס להחזיר אותם", באתר מעריב אונליין, 14 באוקטובר 2023
- ^ "זו הייתה מתקפה מתוכננת היטב של רוצחים נאצים" | השגריר ארדן בנאום באו"ם, באתר חדשות 0404, 26 באוקטובר 2023
- ^ בדיווח האחרון: כך עמית סגל כינה את מחבלי החמאס, באתר "סרוגים", 12 באוקטובר 2023
- ^ יוני קמפינסקי, אלון דוידי באולפן ערוץ 7: "כל תושב בעזה הוא דאעש, צריך לפגוע בכולם", באתר ערוץ 7, 25 באוקטובר 2023
- ^ משה גורלי, בין חמאס-דאעש לוועדת חקירה: חמש הערות על המצב, באתר כלכליסט, 28 באוקטובר 2023
- ^ 'We're fighting Nazis': Former Israeli prime minister defends cutting off energy to Gaza Strip, סרטון בערוץ "Sky News", באתר יוטיוב (אורך: 00:49),
Bennett to Erin Burnett: “Hamas burned babies. All Israelis are united to destroy Hamas"., סרטון בערוץ "נפתלי בנט | Naftali Bennett", באתר יוטיוב (אורך: 11:16),
"Proportionality", סרטון בערוץ "נפתלי בנט | Naftali Bennett", באתר יוטיוב (אורך: 00:46) - ^ "זה לא סצינה מפאודה - אלה החיים האמיתיים": המסר המרגש של עידן עמדי ועקיבא מהמילואים, סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 02:47)
- ^ למשל, ראו מלחמת חרבות ברזל במוזיקה
- ^ ליאת שניידר, כל הארץ מתגייסת: היוזמות העסקיות והאזרחיות למען החיילים ותושבי הדרום, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2023
- ^ שירה ספיר, פורום העסקים יעניק תלוש של 1,000 שקל לכל אדם מעוטף עזה, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2023
- ^ רועי ויינברגר, המגזר העסקי תורם בענק, במסלולים עוקפי מדינה, באתר גלובס, 16 באוקטובר 2023
- ^ ריכוז הפעילויות של ארגוני המחאה באתר Restart Israel
- ^ טל לב רם, ב"אחים לנשק" מפסיקים את המחאה: "קוראים להתייצב להגנת ישראל", באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2023. אבי יששכרוף, עם "אחים לנשק" בחילוץ תושבים בעוטף: "תכתוב שככה נראים אנרכיסטים", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023. ציוץ של Itay galon ברשת החברתית אקס (טוויטר), 10 באוקטובר 2023
- ^ האיחוד העולמי של חכמי הדת המוסלמים, הפועל מקטר פרסם פסק הלכה הקורא למוסלמים להתערב צבאית למען עזה, באתר מרכז המידע למודיעין וטרור
- ^ Wartime Poll: Results of an Opinion Poll Among Palestinians in the West Bank and Gaza Strip, Awrad
- ^ סקר חושף: הנתון המבהיל של הפלסטינים שתומכים בטבח ה-7 באוקטובר, באתר מעריב אונליין, 3 בדצמבר 2023
- ^ Poll shows soaring Palestinian support for Hamas; 72% back October 7 atrocities. Times of Israel, 13 December 2023
- ^ אליאור לוי, ביו"ש תומכים בטבח בעוטף ב-7 באוקטובר, בעזה עדיין תומכים בסינוואר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 13 בדצמבר 2023
- ^ نتائج استطلاع الرأي العام رقم (90): البيان الصحفي | PCPSR, pcpsr.org
- ^ Abbas stresses Palestinian right to self-defense, as int’l community condemns Hamas, The Times of Israel, 7 October 2023
- ^ Palestinian President Abbas condemns violence against civilians, Reuters, October 13, 2023
- ^ אבו מאזן על מתקפת חמאס: מגנה את "האלימות משני הצדדים", באתר וואלה, 13 באוקטובר 2023
- ^ עינב חלבי, רויטרס, אבו מאזן גינה את מתקפת חמאס - ומחק, באתר ynet, 16 באוקטובר 2023
- ^ אבו מאזן בקריאה חריגה לחמאס: "השלימו במהרה עסקת חטופים", באתר מעריב אונליין, 14 בפברואר 2024
- ^ Palestinian prime minister tells CNN why he won't condemn deadly October 7 Hamas attack, CNN, October 20, 2023
- ^ GIANLUCA PACCHIANI, Fatah disavows pro-Hamas statement made by prominent member, The Times of Israel, 15 October 2023
- ^ Gianluca Pacchiani, Fatah disavows pro-Hamas statement made by prominent member. Times of Israel, 15 October 2023
- ^ Jamal Al-Huwail Of The Fatah Revolutionary Council: Allah Willing, We Will See Similar Scenes In The West Bank, Like The Gaza Envelope; Palestinian Authority Security Forces Should Join The Fighting – Viewer Discretion Advised, MEMRI (באנגלית)
- ^ עינב חלבי, לירן לוי, איתמר אייכנר, הרשות הפלסטינית הכחישה שחמאס ביצע את הטבח במסיבת הטבע - וטענה: "הפצצה ישראלית", באתר ynet, 19 בנובמבר 2023
- ^ הרשות הפלסטינית הכחישה את הטבח ב"נובה", מחקה את ההודעה - ולא התנצלה, באתר מאקו, 20 בנובמבר 2023
- ^ ארה"ב: "הרשות חזרה בה מהכחשת הטבח במסיבה ברעים, זו לא עמדתה", באתר ynet, 20 בנובמבר 2023
- ^ איתמר אייכנר, הרשות הפלסטינית הסירה את הכחשת הטבח ברעים - בלי לפרסם הבהרה פומבית, באתר ynet, 20 בנובמבר 2023
- ^ עינב חלבי, בכיר ברשות הפלסטינית מצדיק את טבח 7 באוקטובר: "חלק ממלחמת הגנה שלנו", באתר ynet, 28 בנובמבר 2023
- ^ עינב חלבי, הדר עדי, בכיר פתח נגד חמאס: "הביא אסון לעזה. פחדנו מה-7.10, הוא ישלם על הטעות הזו", באתר ynet, 27 בדצמבר 2023
- ^ ספיר ליפקין, פתח במתקפה חריפה נגד חמאס: "ההנהגה התעוורה במלונות 7 כוכבים והפקירה את העם הפלסטיני", באתר מאקו, 16 במרץ 2024
- ^ ציוץ של איימן עודה أيمن عودة Ayman Odeh ברשת החברתית אקס (טוויטר), 10 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של איימן עודה أيمن عودة Ayman Odeh ברשת החברתית אקס (טוויטר), 11 באוקטובר 2023
- ^ ציוץ של איימן עודה أيمن عودة Ayman Odeh ברשת החברתית אקס (טוויטר), 11 באוקטובר 2023
- ^ ארנולד נטייב, "תגייסו אותנו": תושבי הדרום הבדואים שמבקשים להצטרף ללחימה, באתר מעריב אונליין, 8 באוקטובר 2023
- ^ מישל מכול, שיירת תמיכה בחמאס באום אל פאחם נבלמה על ידי המשטרה; חשוד עוכב, באתר ישראל היום, 13 באוקטובר 2023
- ^ בגלל תמיכה בחמאס: האוניברסיטה השעתה ארבעה סטודנטים, באתר כלבו – חיפה והצפון, 9 באוקטובר 2023
- ^ סוכנויות הידיעות, מנהיג איראן חמינאי: "מנשקים את ידי חמאס, המשטר הציוני הובס צבאית", באתר ynet, 10 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 איתמר אייכנר, ביידן בנאום תמיכה חסר תקדים: "עומדים לצד ישראל! חמאס כמו דאעש", באתר ynet, 10 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 מנהיגי העולם בהצהרת תמיכה חד משמעית בישראל, באתר "סרוגים", 10 באוקטובר 2023
- ^ נוסח הנאום המלא (באנגלית)
- ^ ביידן בנאום תקיף: "מטרת החמאס - לרצוח יהודים, רוע צרוף", סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 10:12)
- ^ לא רק במילים אלא גם במעשים: התמיכה העצומה של ביידן בישראל, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב (אורך: 02:44), 16 באוקטובר 2023
- ^ עמיחי שטיין, "כדי לתמוך בישראל": בריטניה הודיעה על פריסת כוחות במזרח הים התיכון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 באוקטובר 2023
- ^ איתמר אייכנר, ראש ממשלת בריטניה בישראל: "זו אינה זכותכם - זו חובתכם להשיב את הביטחון למדינתכם", באתר ynet, 19 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 תמר טוניק, זעזוע בעולם: "המתקפה היא טרור בצורתו הנתעבת ביותר", באתר כלכליסט, 7 באוקטובר 2023
- ^ עופר אדרת, שולץ: עוצרים סיוע לפלסטינים, ביטחון ישראל הוא סיבת קיומנו, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023
- ^ ראש ממשלת איטליה קוראת לעולם: “אסור ליפול למלכודת של החמאס”, באתר עכשיו 14, 21 באוקטובר 2023
- ^ איתמר אייכנר, 28 שגרירים הזדעזעו מהמראות בקיבוץ כפר עזה: "אותה הרגשה של אושוויץ", באתר ynet, 20 באוקטובר 2023
- ^ בעולם גינו את מתקפת הטרור נגד ישראל. איראן בירכה על פעולת חמאס, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2023
- ^ ברק רביד, איחוד האמירויות בגינוי ערבי ראשון: "התקפות חמאס נגד ישראלים - הסלמה חמורה", באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023
- ^ Stand with Israel, סרטון בערוץ "Israel Defense Forces", באתר יוטיוב (אורך: 01:11).
- ^ הארץ, נשיאת הנציבות האירופית הציגה מפת דרכים ליום שאחרי המלחמה בעזה, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2023
- ^ בן סמואלס, יהונתן ליס, מזכ"ל האו"ם: "מתקפת חמאס לא התרחשה בחלל ריק, הפלסטינים נתונים ל-56 שנות כיבוש", באתר הארץ, 24 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 Origins of the legal prohibition of genocide, Cambridge University Press, 2009-02-19, עמ' 17–58
- ^ Guy Burton, Could the Israel-Hamas war benefit Russia and China?, 2023-11-12
- ^ Crimes of War, Palgrave Macmillan
- ^ Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide, 1948, Cambridge University Press, 2018-10-25, עמ' 14–17
- ^ חוק בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם, תש"י-1950, באתר נבו
- ^ Genocide Watch, Genocide Emergency Alert: Israel and Gaza, genocidewatch, 2023-10-19 (באנגלית)
- ^ Kurt Jonassohn, WHAT IS GENOCIDE?, Yale University Press, עמ' 17–26
- ^ Bastiaan Willems, The Wehrmacht’s Complicity in Late-War Genocide: The Palmnicken Massacre and the Military in East Prussia, 1944–1945, Holocaust and Genocide Studies, 2023-12-07 doi: 10.1093/hgs/dcad056
- ^ הפשעים הבינלאומיים הכרוכים בחטיפות הישראלים ב"חרבות ברזל", באתר www.idi.org.il, 2023
- ^ אריאל כהנא, נלחמים בחמאס: תלונה ראשונה לבית הדין הבינלאומי בהאג וקמפיין להפסקת המימון האירופי. בקשה לפתיחת חקירה דחופה נגד חמאס בבית הדין הפליל בהאג, בגין פשעי מלחמה, רצח עם ופשעים נגד האנושות, באתר ישראל היום
- ^ Hamas and Israel, Liverpool University Press, 2019-02-20, עמ' 19–33, ISBN 978-1-78284-627-7
- ^ Talia Einhorn, Parenthood in Israeli Law, MANZ'sche Verlags - und Universitätsbuchhandlung GmbH, 2023, עמ' 11–24, ISBN 978-3-214-25323-3
- ^ Hilly Moodrick-Even Khen, National Identities and the Right to Self-Determination of Peoples, Brill | Nijhoff, 2016-06-10, ISBN 978-90-04-29433-2
- ^ Antonio Martins, Financial Markets’ Response to Israel-Hamas War, dx.doi.org, 2023
- ^ הדר גיל-עד, יעל צ'כנובר, התובע מהאג אחרי שנפגש עם משפחות החטופים: "מעשי חמאס - מהפשעים הבינ"ל החמורים ביותר", באתר ynet, 3 בדצמבר 2023
- ^ ראו מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל#עדויות כזב הנוגעות לאירועי 7 באוקטובר למידע מפורט
- ^ אהרן רבינוביץ, צה"ל הטיל על זק"א לפנות גופות מהעוטף, במקום על חייליו – והיה לזה מחיר, באתר הארץ, 29 בינואר 2024
- ^ ZAKA exploited Hamas’s October 7 attack to campaign for donations, זמן ישראל, 6 בפברואר 2024 (באנגלית)
- ^ ציוץ של "אמת" שהמתקפה היא מזימה של אהוד ברק, איסמעיל הניה, ורונן בר
- ^ הגיבור שהשחירו את שמו, תחקיר ערוץ 12 על השוטר אלון ברד
- ^ רפאלה גויכמן, "בגידה מבפנים": פעילי ימין וגופים איראניים מפיצים תיאוריות קונספירציה ופייק, באתר TheMarker, 8 באוקטובר 2023
- ^ איתמר ב"ז, הקונספירטור חוזר לחדר החקירות, באתר העין השביעית, 5 בנובמבר 2023
- ^ אשתו של השוטר אלון ברד מעידה בוועדת הכנסת
- ^ רפאלה גויכמן, "בגידה מבפנים": פעילי ימין וגופים איראנים מפיצים תיאוריות קונספירציה, באתר TheMarker, 8 באוקטובר 2023
- ^ רפאל קאהאן, מכת פייק ניוז וקונספירציות ברשתות החברתיות - כך תזהו אותן, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ ניסן צור, האיחוד האירופי למאסק: הסר דיסאינפורמציה על ישראל, באתר ערוץ 7, 11 באוקטובר 2023
- ^ עומר כביר, ליטל סמט, אירופה למאסק: יש לך 24 שעות להגיב על פייק ניוז שמופץ ב-X הקשור למלחמה בישראל, באתר כלכליסט, 11 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 חדשות חוץ, מנכ"לית X: "הסרנו מהפלטפורמה מאות חשבונות הקשורים לחמאס", באתר כלכליסט, 12 באוקטובר 2023
- ^ דניאל אדלסון, הגיעו לגדר עם מחבלי חמאס, תיעדו את הטבח - וממשיכים לצלם לתקשורת הזרה, באתר ynet, 8 בנובמבר 2023
- ^ דניאל אדלסון, "אתם תחת השגחה": אזהרת התובעים הכלליים לרשתות שצלמיהן תיעדו את הטבח, באתר ynet, 7 בדצמבר 2023
- ^ EXPOSED: Gaza Photojournalists Shared Call to Infiltrate Israel on Oct. 7 | HonestReporting, HonestReporting, 8 January 2024
- ^ גלנט: 1,468 עובדי אונר"א הם פעילי טרור, יותר מ-30 השתתפו בטבח וחטפו אזרחים, באתר ynet, 16 בפברואר 2024
- ^ כיתות כוננות הוקמו, באתר המשרד לביטחון לאומי
- ^ נעם אמיר, 12 כיתות כוננות בעוטף קיבלו נשקים: תכנית "משיב הרוח" יצאה לדרך, באתר מקור ראשון
- ^ "עוד שכבה בהגנה של המדינה": צה"ל מקים מכשול בגבול סוריה, באתר ישראל היום
- ^ לירן תמרי, המשטרה רכשה עשרות ניידות ממוגנות ירי: "מ-7 באוקטובר הפכנו ללוחמים", באתר ynet, 14 בינואר 2024
- ^ לירן תמרי, הרכש החדש של המשטרה: ספינה ממוגנת ירי, העלות: יותר מ-7.5 מיליון שקלים, באתר ynet, 15 באפריל 2024
- ^ יואב זיתון, 24 שעות של קרב מול חיזבאללה - "כמו בבופור": צוות ynet עם לוחמי גולני | תיעוד מיוחד, באתר ynet, 16 במאי 2024
- ^ בן כספית, חשיפה: הדו"ח הגנוז של 8200 על המחדלים שהובילו לטבח בדרום, באתר מעריב אונליין, 24 בפברואר 2024
- ^ יואב זיתון, רונן ברגמן, הרמטכ"ל החליט לחקור תוך כדי מלחמה: זה הצוות שיתחקר את מחדל 7/10, באתר ynet, 4 בינואר 2024
- ^ יוסי יהושוע, אחרי הביקורת בממשלה: הרמטכ"ל מקפיא את ועדות הבדיקה למחדל 7 באוקטובר, באתר ynet, 25 בינואר 2024
- ^ ביני אשכנזי, לשכת הרמטכ"ל עודכנה: מבקר המדינה יפתח בבדיקה של התנהלות צה"ל ב-7 באוקטובר, באתר וואלה, 8 בינואר 2024
- ^ טובה צימוקי, בעיצומה של המלחמה: מבקר המדינה דורש מהרמטכ"ל גישה לחומרי מודיעין מסווגים | אלו הנושאים שייבדקו, באתר ynet, 11 בינואר 2024
- ^ שחר אילן, בג"ץ מאפשר את תחילת חקירת מבקר המדינה בצה"ל ובשב"כ, באתר כלכליסט, 13 במאי 2024
- ^ לילך שובל, אחרי העימות בין הרמטכ"ל למבקר המדינה: צה"ל יאפשר להתחיל בביקורת על מחדלי 7 באוקטובר, באתר ישראל היום, 21 במאי 2024
- ^ 1 2 אבישי גרינצייג, מבקר המדינה | בג"ץ החליט להקפיא את ביקורת מבקר המדינה נגד צה"ל ושב"כ, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 16 ביוני 2024
- ^ יואב זיתון, ראש אמ"ן אהרון חליוה התפטר: "לא עמדנו במשימה. לעד אשא עימי את הכאב", באתר ynet, 22 באפריל 2024
- ^ רועי רובינשטיין, "גם בימי מלחמה - הדין אותו דין": פעילים הקימו "ועדת חקירה אזרחית" ל-7/10, באתר ynet, 18 ביולי 2024
- ^ דניאל אדלסון, איתמר אייכנר, דמעות, יציאה אחרי 5 דקות ו"הרגשה כמו באושוויץ": סרט הזוועות הוקרן בקונגרס, באתר ynet, 14 בנובמבר 2023
- ^ איתמר אייכנר, הדר גיל-עד, תחקיר ב-CNN, עדויות קשות: ישראל במאבק בהכחשות מקרי האונס, באתר ynet, 17 בנובמבר 2023
- ^ מול פני האימה: החוקרים שצפו ב־200 אלף סרטונים מהטבח מדברים | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, 2023-12-07
- ^ ניסן צור, ספילברג יתעד את זוועות 7 באוקטובר, באתר ערוץ 7, 10 בדצמבר 2023
- ^ Screams Before Silence Film, www.screamsbeforesilence.com
- ^ Screams Before Silence, נבדק ב-2024-04-27, באתר יוטיוב
- ^ נתן גוטמן, הליגה נגד השמצה הגישה תביעה נגד איראן, סוריה וצפון קוריאה על תמיכתן במתקפת הטרור ב-7 באוקטובר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 ביולי 2024
- ^ תיאור הספר באתר ההוצאה