ויקיפדיה:הידעת?/סדרה 1/ינואר
הידעת? | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2015 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2016 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2017 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2018 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2019 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2020 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2021 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2022 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2023 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2024 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
ינואר 2024 | ||
---|---|---|
1 בינואר 2024 |
![]() במהלך מלחמת העולם השנייה נקטה אירלנד באופן רשמי עמדה נייטרלית, אך ניתן לומר שאהדתה הייתה נתונה לבעלות הברית, ודוגמה לכך הוא העיתוי המדויק של הפלישה לנורמנדי, אשר נקבע על פי נתונים מטאורולוגיים שסופקו מתחנות שהוצבו באי האירי. דוגמה נוספת לכך היא שטייסיהן של בעלות הברית, אשר מטוסיהם נפלו באירלנד, הורשו "להימלט" לאירלנד הצפונית. למרות כל זאת, זכור לרעה ביקור התנחומים שערך ראש ממשלת אירלנד, אמון דה ואלירה (בתמונה), אצל השגריר הגרמני בדבלין, ומכתב התנחומים שכתב לעם הגרמני עם מותו של אדולף היטלר. |
עריכה - תבנית - שיחה |
2 בינואר 2024 |
בתחנת הכוח רוטנברג שליד אשקלון יש שתי ארובות. למראה עיניים, האחת נראית מושבתת והשנייה נראית כפולטת לאוויר עשן לבן ומזהם. בפועל המצב הוא הפוך: בארובה שנראית כמזהמת מותקן סולקן גופרית, והגז שעולה ממנה ונראה כעשן הוא למעשה אדי מים. הארובה השנייה, בה לא מותקן סולקן גופרית, אינה מושבתת, אלא פולטת לאוויר מזהמים שאינם נראים לעין. |
עריכה - תבנית - שיחה |
3 בינואר 2024 |
![]() בספר מלכים ב' מסופר על יֵהוּא בן יהושפט בן נִמְשִׁי, שביצע הפיכה והרג את אחזיה מלך יהודה, את יורם מלך ישראל ואת איזבל הצידונית, אמו של יורם. יהוא, שתפס את השלטון בישראל, והכרית את פולחן הבעל, היה מוכר בנהיגתו הפרועה במרכבה, ועליו נאמר: "כי בשִגעון ינהג" (ספר מלכים ב', פרק ט', פסוק כ'). בעקבות הסיפור המקראי נטבע באנגלית המונח Jehu (מבוטא: ג'יהיוּ), שפירושו המקורי נהג מהיר, ומאוחר יותר פשוט נהג. |
עריכה - תבנית - שיחה |
4 בינואר 2024 |
![]() כוכב הלכת הננסי פלוטו קרוי על שם אל השאול במיתולוגיה הרומית, פלוטו. את השם פלוטו הציעה ילדה בת 11 מאוקספורד שבאנגליה בשם ונישה בֶּרני. סבהּ קרא באוזניה את המאמר על גילוי גרם שמים זה, וברני, שלמדה בעבר על מערכת השמש וידעה כי כוכבי הלכת קרויים על שם אלים מהמיתולוגיה הרומית, הציעה לקרוא לגרם השמים שזה עתה נתגלה על שם האל פלוטו. תחילת השם פלוטו גם כוללת את ראשי התיבות של פרסיוול לוֹוֶל, ממגלי כוכב לכת ננסי זה; הסמל שפלוטו קיבל ( |
עריכה - תבנית - שיחה |
5 בינואר 2024 |
![]() חומרים מסוימים, כגון צמר, נטענים במטען חשמלי כאשר משפשפים אותם בענבר. היוונים הקדמונים שמו לב לתופעה זו, וכינו אותה, על פי השם היווני לענבר, "אלקטרון". בתרגום השבעים – תרגום התורה ליוונית קוינה במאה השלישית לפנה"ס – תרגמו את המילה "חשמל", המופיעה שלוש פעמים בתנ"ך (כולן בספר יחזקאל בהקשר להתגלותו של אלוהים ומלאכיו, עם מראה של אש ואור) למילה היוונית "אלקטרון". למחדשי השפה העברית לא נותר אלא לעברת חזרה את "electricity" ל"חשמל". |
עריכה - תבנית - שיחה |
6 בינואר 2024 |
![]() בחג הפסחא של שנת 1847 אסרה ממשלת יוון לקיים את מנהג שריפתה הטקסית של תמונת יהודה איש קריות באתונה, וזאת לבקשת נציג משפחת רוטשילד היהודית ששהה אז בעיר. בתגובה פתח ההמון במהומות אנטישמיות, שבמסגרתן בזזו ושרפו את ביתו של סוחר יהודי אזרח בריטניה בשם דוד פסיפיקו. הפרעות הביאו למצור ימי של ממשלת בריטניה על יוון שנמשך חודשיים, וכמעט הביא למלחמה בין בריטניה, יוון, רוסיה וצרפת. המצור נפסק רק לאחר שממשלת יוון שילמה לפסיפיקו פיצויים על רכושו. |
עריכה - תבנית - שיחה |
7 בינואר 2024 |
![]() אימפריות העולם החדש נכבשו בידי קומץ קונקיסטדורים אירופאים, לא רק בזכות עליונותם הטכנולוגית בחישול נשק ושריון עשויים ברזל, שימוש בסוסים, ובשל המחלות שנשאו עמם, כפי שנוטים לחשוב, אלא גם בזכות העזרה שהגישו להם עמים מקומיים וילידי אפריקה שהגיעו עמם. להרנאן קורטס, כובשן של טנוצ'טיטלאן והאימפריה האצטקית, חברו עמים ילידים רבים שכרעו תחת נטל האצטקים, כגון בני העיר טלאשקאלה. פרנסיסקו פיסרו, כובשן של קוסקו ואימפריית האינקה, נקלע למלחמת אזרחים והיטיב לנצל את הקרע הפנימי. לשניהם גם יחד נלוו אפריקאים, חופשיים ומשועבדים כאחד, שלקחו חלק פעיל בתהליך הכיבוש כשאר הקונקיסטדורים. |
עריכה - תבנית - שיחה |
8 בינואר 2024 |
![]() אפקט קוריוליס, הקובע שגופים סוטים מתנועה בקו ישר במערכת ייחוס מסתובבת, הוא הגורם לצורה הספירלית של תנועת האוויר ליד שקע ברומטרי בכלל, ובסופה טרופית בפרט. בכל הנוגע לאוויר, האפקט גורם לכך שמצפון לקו המשווה של כדור הארץ גושי אוויר גדולים ינועו נגד כיוון השעון סביב השקע, בעוד שמדרום לו הם ינועו עם כיוון השעון. עם זאת, בניגוד לאמונה הרווחת, השפעת האפקט על כיוון ירידת המים בכיור היא שולית, וזו מושפעת מגורמים רבים ובראשם צורת הכיור. |
עריכה - תבנית - שיחה |
9 בינואר 2024 |
![]() בשנת 1942 יצא, במסגרת מאמצי מיגור מחלת המלריה, ד"ר צבי סליטרניק לחפש אחר מוקדי קינון של יתושי האנופלס, מעבירי המחלה, באזור מפעלי האשלג הסמוכים לים המלח. במהלך חיפושיו היפנו הבדואים המקומיים את תשומת לבו למספר מערות חסומות באבני גולל מעל קומראן. סליטרניק טיפס אל פתח המערה המפורסמת, שלימים נמצאו בה המגילות הגנוזות הראשונות, והזיז את האבן מעל פתחה. המערות אכן התגלו כמוקדי קינון של היתושים וסליטרניק החל מיד לרסס על מנת להדבירם. במהלך עבודתו הבחין כי בתוך המערה מאוכסנים כדי חרס רבים המכילים גווילים, אולם הוא לא הביע עניין רב בתגליתו ועזב את המערה בתום מלאכת הריסוס. רק לאחר שנים, כאשר היה נוכח באחת ההרצאות של פרופסור יוחנן אהרוני, הבין שהיה האדם הראשון שחשף את המגילות הגנוזות מבלי לדעת מה נמצא לפניו. יתרה מזאת, בזכות הזזת אבן הגולל גרם סליטרניק, ארבע שנים מאוחר יותר, לכניסת אחת העזים הבדואיות לתוך אותה מערה מפורסמת, דבר שאפשר את גילוי מגילות ים המלח הראשונות. |
עריכה - תבנית - שיחה |
10 בינואר 2024 |
![]() ![]() שם משפחתו המקורי של ראש ממשלת ישראל השביעי, יצחק שמיר, היה יֶזֶרניצקי. את שם המשפחה המעוברת אימץ שמיר לאחר שהשתמש בו כשם מחתרתי בהיותו מפקד הלח"י. שמיר התחפש לרב בעת שהבולשת הבריטית ניהלה אחריו מצוד; הוא גידל זקן ופאות, לבש קָפּוֹטָה וחבש כובע סָמֶט וכינה את עצמו "הרבי שמיר". כינויו המחתרתי, "מיכאל", היה עברות שמו של מנהיג המחתרת האירית, מייקל קולינס, שעל שמו בחר להיקרא. |
עריכה - תבנית - שיחה |
11 בינואר 2024 |
![]() דבורת הדבש ניזונה מצוף פרחים, מאבקת פרחים ומהדבש, שהיא מייצרת מהם. היא חיה בארגון חברתי ברמה גבוהה (אאוסוציאליות). לכן, כשהיא מוצאת כר פרחים עשיר, היא עפה לכוורת, ומדווחת לאחיותיה על מיקומו המדויק. כל זאת, בלא דיבור, כתיבה או שרטוט. הדיווח נעשה בריקוד הדבורה (כמתואר באיור). הדבורה המדווחת רוקדת על מישור אנכי, כאשר הזווית בין הקטע המרכזי של כל מחזור ריקוד, לבין כיוון מעלה, מייצגת את הזווית בין מקור המזון לבין כיוון השמש, ומשך מחזור הריקוד מייצג את מרחק המזון מהכוורת. |
עריכה - תבנית - שיחה |
12 בינואר 2024 |
![]() המלך אדוארד השביעי, מלך הממלכה המאוחדת, עלה לשלטון בשנת 1901, בגיל 60. כיורש העצר, הוא החזיק בתואר "הנסיך מוויילס", שאותו נשא במשך כמעט שישים שנה. את השיא שבר הנכד של נכדו, צ'ארלס, שהיה נסיך ויילס, יורש העצר של בריטניה, והראשון בסדר הירושה לכתר הבריטי מאז מות סבו המלך ג'ורג' השישי ועליית אמו, המלכה אליזבת השנייה, לכס המלוכה הבריטית ב-1952. כוויקטוריה, אמו של אדוארד, גם אמו של צ'ארלס האריכה ימים, וכך שבר צ'ארלס את שיאו של אדוארד ב-21 באפריל 2011 כיורש העצר הבריטי שהמתין לכס המלוכה במשך התקופה הארוכה ביותר בתולדות בריטניה, למעלה מ-70 שנה. צ'ארלס, שעלה לכס המלוכה בגיל 73, הוא גם המבוגר ביותר שהוכתר בהיסטוריה הבריטית. הוא שבר את שיאו של ויליאם הרביעי, שהוכתר כמלך בגיל 65. |
עריכה - תבנית - שיחה |
13 בינואר 2024 |
![]() ב-13 בינואר 1917 יצאו אבשלום פיינברג ויוסף לישנסקי, חברי ניל"י, מארץ ישראל למצרים דרך חצי האי סיני, על מנת לחדש את הקשר עם הבריטים. על אף שהיו מחופשים לבדואים, הם התגלו באזור רפיח ופיינברג נהרג בחילופי יריות עם בדואים מקומיים וחיילים עות'מאנים. עצמותיו של פיינברג נמצאו כעבור 50 שנה בזכות עץ דקל שצמח על קברו. מקור העץ, כנראה, בפרי תמר שהיה בכליו של פיינברג. |
עריכה - תבנית - שיחה |
14 בינואר 2024 |
![]() בהסכם הגירושים של אלברט איינשטיין ממילבה מאריץ', שנחתם ב-1919, נכתב שאם יזכה אלברט בפרס נובל לפיזיקה יעבור הכסף למילבה. כעבור שנתיים דנה ועדת הפרס במועמדותו של איינשטיין, אך החליטה שעבודתו תאורטית מדי, והפרס לא חולק באותה שנה. בשנה הבאה גבר הלחץ הציבורי והתקשורתי, והוועדה נאותה להעניק לו את הפרס רטרואקטיבית, לשנת 1921, אך בנימוקיה צוינה רק עבודתו על האפקט הפוטואלקטרי, ולא על פיתוח תורת היחסות, עבודתו העיקרית, שאותה חברי הוועדה לא הבינו. בעת ההכרזה היה איינשטיין בדרכו לביקור ביפן והוא כלל לא טרח להגיע לטקס בסטוקהולם. כשהועבר לו הפרס, בסך 32,000 דולר, הוא הפקיד רק חלק מהסכום בחשבון הבנק של מילבה, ואילו שאר הכסף שהושקע בארצות הברית איבד את מרבית ערכו בתקופת השפל הגדול. |
עריכה - תבנית - שיחה |
15 בינואר 2024 |
![]() לפי תורת היחסות, אף גוף אינו יכול לעבור את מהירות האור בריק. אולם ייתכן תווך, כמו מים, בו האור מואט באופן משמעותי, בעוד שחלקיקים אחרים שומרים על מהירותם הרגילה. לכן חלקיקים אלו יכולים לעבור את מהירות האור, באותו תווך. כשהם עושים זאת, נפלטת קרינת צ'רנקוב, שהיא התופעה המקבילה של האור לבום על-קולי (רעש שיוצר גוף שחצה את מהירות הקול). כשמביטים בליבת כור גרעיני, קרינה זו נראית לעין האנושית כאור כחול. |
עריכה - תבנית - שיחה |
16 בינואר 2024 |
![]() אירוע יוצא דופן הביא את הרב והפוסק יהושע לייב דיסקין (המהרי"ל דיסקין) לעזוב את משרת הרבנות בבריסק ולעלות לארץ ישראל. אישה צעירה בבריסק תבעה גט מבעלה, והלה הסכים בתנאי שתשלם לו סכום כסף גדול כ"פיצוי" ותפקיד את הסכום אצל המהרי"ל. הגט ניתן, אך אשת הרב, שזעמה על הסחיטה, החזירה לאישה את הכסף. הבעל הגרוש תבע את המהרי"ל אצל השלטונות, והוא נאסר באשמת מעילה. מה שהציל אותו משליחה לעבודת פרך בסיביר היה שוחד גדול לסוהרים, שבזכותו ברח עם אשתו מרוסיה בשנת ה'תרל"ז (1877), והשתקע בירושלים, שם הפך למנהיג עדת הפרושים, והנהיג חרם נגד המשכילים והמחדשים. |
עריכה - תבנית - שיחה |
17 בינואר 2024 |
![]() גופתו של האפיפיור פוֹרמוֹסוּס, שנפטר ב-897, הוצאה מקברה תשעה חודשים לאחר מותו, על-מנת להעמידו למשפט בעוון הפרה של חוק הכנסייה הרומנו-קתולית, על ששימש כבישוף של אפיפיורות רומא וגם כבישוף של מחוז אחר. פורמוסוס נשפט על ידי הכנסייה בראשות האפיפיור סטפנוס השישי ונמצא אשם. כעונש, כרתו שלוש מאצבעותיו והשליכוהו אל נהר הטיבר. הגופה נמצאה מאוחר יותר על ידי נזיר והיא קבורה כיום בבזיליקת פטרוס הקדוש. |
עריכה - תבנית - שיחה |
18 בינואר 2024 |
![]() Two-spirit הייתה תופעה נפוצה בקרב שבטים אינדיאניים בצפון אמריקה. two-spirit לרוב היה גבר הלוקח על עצמו תפקיד מגדרי וחברתי של אישה ואף היה מקובל על קהילתו ככזה. ברוב השבטים, ה-two-spirit היו מקובלים בקהילה, ואף היו מקיימים מערכת יחסים רגשית ומינית עם בני זוג מאותו מין, שהם, לרוב, אינם two-spirit. ה-two-spirit עצמם נתפסו כבני זוג טובים, משום שנתפסו כעולים על הנשים בביצוע המלאכות הנשיות, חזקים וחסונים יותר, וכן משקיעים ומשתדלים כדי ששאר הקהילה תקבל את מעמדם. בעקבות זאת היו מקבלים תשלום גבוה יותר על שירותיהם ולכן אף צוברים ניסיון בפיננסים. כל אלו שדרגו את מעמדם כבני זוג, וסייעו לבניית מערכת יחסים ונישואין, כאשר הילדים במסגרת הזוגית, מאומצים. אימוץ, בתרבויות האינדיאניות, נחשב למנהג נפוץ ומקובל. מעדויות על חיי האינדיאנים, עולה כי בשיאה התופעה הקיפה מעל ל-150 שבטים, אך עם התמעטותם, קטנו שיעורי התופעה בהתאם. |
עריכה - תבנית - שיחה |
19 בינואר 2024 |
החיבור הפילוסופי Fons Vitæ (פוֹנס ויטֶה, "מעיין החיים" או "מקור החיים") מאת "אֲביצֶ'בּרוֹן" (Avicebron) או "אֲבֶנצֶ'בּרוֹל" (Avencebrol) היה מאז המאה ה-12 מנדבכי תורת הסכולסטיקה הנוצרית (שיטת חקר תאולוגית ימי-בינימית). ב-1846 נתקל הבלשן והמזרחן היהודי שלמה מוּנְק בספרייה הלאומית של צרפת בכתב יד כתוב עברית מאת שם טוב בן יוסף אבן פלקירה, אשר הכיל ציטוטים שתורגמו מאותו מקור בערבית שממנו תורגם גם Fons Vitæ ללטינית. גילויו של מונק עורר סנסציה, כיוון שהוא הוכיח כי החיבור שממנו תורגם Fons Vitæ הוא היצירה "מקור חיים", ומחברה, שכונה "אֲביצֶ'בּרוֹן" או "אֲבֶנצֶ'בּרוֹל", הוא למעשה הפילוסוף והמשורר היהודי שלמה אִבְּן גַבִּירוֹל. |
עריכה - תבנית - שיחה |
20 בינואר 2024 |
![]() הרמוניקת זכוכית היא כלי נגינה, המבוסס על טור של קערות זכוכית בגדלים משתנים, המפיקות צליל בחיכוך עם אצבעות רטובות. טכניקת ההפקת הצליל מהכלי דומה להפקת צליל על ידי שיפשוף אצבע רטובה על שפת כוס זכוכית. הרמוניקת הזכוכית הומצאה בשנת 1761 על ידי המדען ומושל פנסילבניה, בנג'מין פרנקלין, לאחר שצפה במוזיקאי מנגן על מערכת כוסות, בה השוני בין צלילי הכוסות הושג במילוי כל כוס בכמות מים שונה - נבל זכוכית, ולא בשינוי גודלי הכוסות. כמאה מלחינים כתבו יצירות עבור הרמוניקת הזכוכית, ביניהם מוצרט, הנדל, בטהובן וריכרד שטראוס. |
עריכה - תבנית - שיחה |
21 בינואר 2024 |
![]() מלחמת גאליה שפתח בה יוליוס קיסר קרתה כמעט באורח מקרי. קיסר שביקש להאדיר את שמו חיפש אזור כלשהו שיוכל לפלוש אליו ולפתוח במלחמה שתזכה אותו ביוקרה פוליטית. לפני שפלש לגאליה שקל לפלוש לדאקיה, ממלכתו של בורביסטה. רק בגלל צירוף נסיבות מקרי - הגירת שבט ההלווטים מהשפלה השווייצרית לגאליה, נבחרה דווקא גאליה, ולא דאקיה, כמקום שאליו פלש בסופו של דבר. השבטים הגאלים פנו לקיסר בבקשה שיעזור להדוף את ההלווטים, והוא השתמש בבקשתם כאמתלה להרחבת השליטה הרומית בגאליה כולה. |
עריכה - תבנית - שיחה |
22 בינואר 2024 |
![]() בשנת 1649 קיבל הפילוסוף והמתמטיקאי הצרפתי רנה דקארט את הזמנתה של המלכה כריסטינה ללמדה ולהשכילה, ונסע לשוודיה. עקב הקור העז ששרר בסטוקהולם ובשל דרישתה של המלכה ללמדה בשעות בוקר מוקדמות מאוד, לקה דקארט בדלקת ריאות, ונפטר כשנה לאחר הגעתו, מעט לפני יום הולדתו ה-54. |
עריכה - תבנית - שיחה |
23 בינואר 2024 |
![]() האוריינט אקספרס הייתה רכבת נוסעים מהודרת, שפעלה במשך קרוב למאה שנה בין פריז שבצרפת לאיסטנבול שבטורקיה. עד הפעלת הקו הייתה הנסיעה בין אירופה לאימפריה העות'מאנית איטית ומסובכת כיוון שבכל מדינה הייתה רשת מסילות ברזל נפרדת לאורך המסלול. הנוסעים נאלצו לרדת מהרכבת במעבר הגבול ולעבור לרכבת אחרת. גם לאחר פתיחת קו האוריינט אקספרס ב-1883 עדיין נאלצו הנוסעים לרדת פעמיים מהקרונות במהלך הנסיעה ולהשתמש במעבורות לחציית מעברי מים. בפעם הראשונה בחציית נהר הדנובה, ובפעם השנייה בחציית הים השחור לאחר שהרכבת עצרה בתחנה הסופית בוורנה שבבולגריה. רק ב-1906 נסלל קו רציף לאיסטנבול, "סימפלון אוריינט אקספרס" שעבר במנהרת סימפלון מתחת להרי האלפים. |
עריכה - תבנית - שיחה |
24 בינואר 2024 |
![]() דחפור ה-D9 המשוריין של צה"ל ("דובי") הוא דחפור משוריין שנמצא בשירות חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל, המבוסס על טרקטור זחלי קטרפילר די-9 אזרחי בתוספת מיגון כבד שפותח ומיוצר בישראל. דחפור ה-D9 הצה"לי מחזיק במספר שיאים ייחודיים: ב-1974 הפך דחפור D9 של חיל ההנדסה הישראלי לכלי הרכב הממונע הראשון שהעפיל לפסגה הגבוהה ביותר של הר החרמון, כאשר פרץ דרך לשיירת הספקה לכוחות צה"ל שהחזיקו בפסגה. ב-2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה, עלה דחפור D9 על מטען גחון במשקל 500 ק"ג ושרד אותו ללא פגיעה באנשי הצוות וללא נזק משמעותי לכלי, ובכך הוא הפך לכלי הצבאי ששרד את מטען החבלה הגדול ביותר. ב-2014 הכתיר ספר השיאים של גינס את ה-D9 הצה"לי כדחפור הלחימה הממוגן ביותר בעולם. |
עריכה - תבנית - שיחה |
25 בינואר 2024 |
זרעי עץ החרוב נחשבו שקולים אחד לשני, ובעלי משקל זהה, דבר שהפך אותם כבר בתקופת המקרא למידת משקל זעירה, הקרויה גֵרָה. בתקופה מאוחרת יותר שימשו הזרעים למדידת משקלן של אבנים יקרות, והמקור של יחידת המשקל קרט, שערכה 200 מיליגרם, הוא בשמו של עץ החרוב ביוונית – קֵרַטוֹניה. כיום ידוע שמשקל זרעי החרוב איננו אחיד, ובדיקה במאזניים מדויקים העלתה שהוא נע בטווח של 0.1 עד 0.4 גרם. |
עריכה - תבנית - שיחה |
26 בינואר 2024 |
![]() כמעט כל השפות הטבעיות בימינו הן גלגולים של שפות קדומות יותר שהשתנו במרוצת הדורות. בכל זאת, יש עדיין מקרים נדירים של היווצרות שפות טבעיות חדשות, בפרט שפות סימנים. אחד המקרים הידועים הוא היווצרות שפת הסימנים של ניקרגואה באופן ספונטני, בשנות ה-80 של המאה ה-20, בקרב ילדים חירשים שקובצו בבית ספר מיוחד בעיר מנגואה. התופעה עוררה התרגשות רבה בקרב בלשנים ברחבי העולם, שכן היא הציתה מחדש את הוויכוח בשאלת קיומו של דקדוק אוניברסלי. גם שפת הסימנים של שבט א-סייד היא שפת סימנים חדשה יחסית, שהחלה להיווצר, לפי ההערכות, בשנות ה-30 של המאה ה-20. |
עריכה - תבנית - שיחה |
27 בינואר 2024 |
![]() קיווי (Actinidia chinensis) הוא פרי בסדרת האברשאים שמקורו בדרום סין, כפי שרומז שמו המדעי. בשנת 1904 הובאו זרעי הפרי לניו זילנד, שם הונבטו ותורבתו לראשונה. עם התרחבות ענף גידול הפרי בניו זילנד קיבל את השם דומדמנית סינית (Chinese Gooseberry) בשל מוצאו הגאוגרפי. בשנת 1959 הוחלט לייצא את הפרי לארצות הברית. החברה המייצאת הניחה כי השם דומדמנית סינית לא יתקבל בעין יפה במערב, בשל המלחמה הקרה, והמליצה על שיווקו בארצות הברית תחת המותג Melonette. הצעה זו לא נתקבלה בקרב המייבאים ולכן הוצע שם חלופי - קיווי (Kiwifruit), על שם הציפור הלאומית של ניו זילנד, הקיווי, אשר דומה לפרי בצבעה ובצורתה. |
עריכה - תבנית - שיחה |
28 בינואר 2024 |
![]() אזהרת מירנדה, הנפתחת במילים: "יש לך זכות לשמור על שתיקה. כל דבר שתאמר עלול לשמש ואף ישמש נגדך בבית המשפט", מושמעת לכל חשוד בארצות הברית לפני שהוא נשאל על אודות ביצוע מעשה פשע. השוטרים שעצרו את ארנסטו מירנדה בשנת 1963 בחשד לחטיפה, שוד ואונס, לא הקריאו לו את זכויותיו. הוא הורשע בבית המשפט על סמך הודאתו, אולם פרקליטו ערער לבית המשפט העליון, שם הוחלט על עריכת משפט חוזר. החובה להקריא את אזהרת מירנדה לחשודים, שהתקבלה על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית בפסק דין מירנדה נגד אריזונה, לא עזרה למירנדה עצמו שהורשע גם במשפט החוזר, הפעם על סמך ראיות אחרות. לאחר שחרורו עסק מירנדה במכירת כרטיסים עם חתימתו שעליהם מודפסת "אזהרת מירנדה". מירנדה מת כתוצאה מדקירת סכין בשנת 1976. החשוד במעשה בחר להשתמש בזכות השתיקה לאחר שהוקראה לו אזהרת מירנדה. הוא שוחרר ונמלט למקסיקו. |
עריכה - תבנית - שיחה |
29 בינואר 2024 |
![]() בתנ"ך מוזכרים בעלים רבים שאהבתם לנשותיהם מתוארת במפורש בכתובים; יצחק אהב את רבקה, יעקב את רחל, אלקנה את חנה, שמשון את דלילה, שלמה את בת פרעה, רחבעם בן שלמה את מעכה בת אבשלום, ואחשורוש את אסתר המלכה. כן מוזכרת בתנ"ך אהבתם האלימה והחד-צדדית של שכם בן חמור לדינה בת יעקב, ושל אמנון לאחותו לחצאין תמר, שהפכה לאחר מכן לשנאה גדולה. בנוסף נכתב במקרא על רצונה של לאה שאהבת יעקב כלפיה תגבר, וכן תלונתה של דלילה, כי שמשון לא אוהב אותה מספיק. לעומת כל אלו, האישה היחידה בתנ"ך שנכתב עליה במפורש שאהבה את בעלה, הייתה מיכל בת שאול. אהבתה לדוד מתוארת בטרם נישואיהם ולאחריהם, ואילו על אהבת דוד כלפיה לא נכתב מאום. |
עריכה - תבנית - שיחה |
30 בינואר 2024 |
![]() אחיתופל הגילוני היה יועצו של דוד המלך. בעת מרד אבשלום חבר אחיתופל לאבשלום. בעורמתו יעץ אחיתופל לאבשלום שתי עצות מרכזיות: לבוא על פילגשיו של המלך לעיני העם, עצה אותה קיים אבשלום, ולתקוף את מחנה דוד כשזה מוכה ועייף. לו מילא אבשלום אחר העצה האחרונה ניתן לשער שהמרד היה מצליח. אולם, יועץ אחר של אבשלום, חושי הארכי, סיכל את העצה, והעלה עצה אחרת אשר מנעה את המתקפה. חושי היה למעשה סוכן כפול הנאמן לדוד, ובזכות עורמתו איחר אבשלום לתקוף, ואיפשר למחנה דוד להתארגן ולדכא את המרד. בעברית המודרנית הביטוי "עצת אחיתופל" מסמל עצה גרועה, אך למעשה עצתו של אחיתופל לאבשלום הייתה טובה, עובדה המודגשת בתנ"ך במפורש. |
עריכה - תבנית - שיחה |
31 בינואר 2024 |
בשנת 1964 התפרסמה ידיעה מזעזעת בניו יורק טיימס לפיה אישה מניו יורק בשם קיטי ג'נובזה נדקרה למוות. לפי הנאמר בכתבה, במהלכו של האירוע שנמשך למעלה מחצי שעה, 38 שכנים מבניינים סמוכים צפו ברצח ולא נקפו אצבע. ידיעה זו התפרסמה בצורה נרחבת ומחקרים שנערכו בעקבותיה הביאו להכיר באפקט הצופה מהצד לפיו באופן פרדוקסלי, ככל שרבים הצופים באדם הזקוק לעזרה כך פוחתים הסיכויים שאחד מהם יושיט אותה. למעשה, לאחר חקירה מעמיקה של מקרה הרצח נמצא כי מספר הצופים האמיתי היה נמוך בהרבה, נראה שרובם סברו כי מדובר במריבה שגרתית בין בני-זוג, ולפחות אדם אחד התקשר למשטרה. למרות זאת, מקרה זה עדיין נלמד בקורסים לפסיכולוגיה כדוגמה לאירוע המדגים את אפקט הצופה מן הצד. |
עריכה - תבנית - שיחה |
הידעת? | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2015 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2016 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2017 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2018 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2019 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2020 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2021 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2022 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2023 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |
2024 | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר |