ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון132
דף זה הוא דף ארכיון של דיון או הצבעה שהסתיימו. את המשך הדיון יש לקיים בדף השיחה של הערך או הנושא הנידון. אין לערוך דף זה.
סדרה של מספרים אקראיים
עריכההאם חדו"א מתעלמת מסדרה חסרת כל סדר? נגיד סדרה אינסופית של מספרים ללא שום סדר, פרט לכך שלכל מספר יש אינדקס אחר- לא מקיימת את משפט בולצנו וירשטראס, נכון?
אני אחדד קצת יותר. אם סדרה אינסופית אינה מונוטונית, אינה חסומה(לא חשוב...), אין לה גבול גם במובחן הרחב- האם בהכרח יש לה גבול חלקי במובחן הרחב? עוד הפעם- סדרה של מספרים אקראיים לגמרי, ללא אפשרות יהציג את הסדרה כנוסחה בה כל ערך של איבר תלוי באינדקס שלו. משהו כמו:
פשוט סדרה שהיא בלגן.
- זה לא משנה. כל עוד הסדרה חסומה, יש לה תת-סדרה מתכנסת. קרא את ההוכחה בערך משפט בולצאנו-ויירשטראס, ותראה שאין הגבלות נוספות על הדרך שבה נקבעים אברי הסדרה. (אני ממליץ על ההוכחה השנייה, היא יותר אינטואיטיבית). דוד - שיחה 13:25, 16 בפברואר 2011 (IST)
- המשפט מתחיל ב"לאיבר של הסדרה שהוא קטן או שווה לכל איבר שבא אחריו נקרא "זעירון". " מי אמר שכזה קיים? אם לא קיים אף איבר שהוא קטן או שווה לכל הבאים אחריו? ואין אף איבר שהוא גדול או שווה לכל הבאים אחריו? מי אמר שזה לא אפשרי?
- במתמטיקה, סדרה היא קבוצה סדורה של עצמים, הנקראים איברי הסדרה. בסדרה, כל איבר נקבע בצורה יחידה על פי מיקומו בסדרה, כך שיכולים להיות מספר איברים בעלי ערך זהה. פורמלית, ניתן להגדיר סדרה בתור פונקציה מקבוצת המספרים הטבעיים לקבוצת האיברים שמשמשים כערכי הסדרה. בצורה זו, לכל מספר טבעי מותאם ערך כלשהו (ניתן להתאים את אותו ערך יותר מפעם אחת). אם אתה יכול להגדיר פונקציה כנ"ל כך שלא יהיה איבר שהוא קטן או שווה לכל איבר שבה אחריו? בברכה, --62.219.154.151 14:20, 16 בפברואר 2011 (IST)
כן. פונקציה של מספרים אקראיים. . קיימת בכל שפת תכנות, והיא פונקציה לכל דבר- היא מתאימה לכל x ערך אקראי אחד ויחד של . 79.183.2.100 14:30, 16 בפברואר 2011 (IST)
- 1. בשום מקום בהוכחה לא כתוב שיש בסדרה זעירונים.
- 2. המושג מספר אקראי הרבה יותר מורכב משזה נראה אולי ממבט ראשון; הפונקציה הממוחשבת בוודאי אינה נותנת מספרים אקראיים במובן שנרמז אליו כאן (הם חסומים).
- 3. בסדרה אקראית של ערכים בין 0 ל-1 אין "איבר שהוא קטן או שווה לכל איבר שבה אחריו" ואין "איבר שהוא גדול או שווה לכל איבר שבה אחריו".
- 4. ודווקא בגלל זה יש לה תת-סדרה המתכנסת לכל ערך שתרצו בקטע. עוזי ו. - שיחה 15:30, 16 בפברואר 2011 (IST)
- לא הבנתי את המסקנה. למה אתה טוען שזה שאולי אין איבר "גדול ביותר" או "קטן ביותר", אז לסדרה יש תת-סדרה מתכנסת? בוא נלך עד הדוגמה של מספרים אקראיים בין 0 ל1, כך שלכל n>0 האיבר במקום n הוא מספר כלשהו בין 0 ל1. ברור שסדרה זאת לא מונוטונית ואין לה גבול סופי או אינסופי. למה לדעתך יש לסדרה זו תת סדרה מתכנסת? 79.183.2.100 15:45, 16 בפברואר 2011 (IST)
- לכל סדרה אינסופית בקטע חסום יש תת סדרה מתכנסת, כך שזה "לא חכמה". מה שעוזי אמר הרבה יותר חזק: לכל ערך בקטע (והרשה לי להוסיף: בקטע הסגור [0,1], למרות שהסדרה מוגדרת בקטע הפתוח (0,1)), ניתן למצוא תת סדרה כך שהיא מתכנסת לערך זה. החלק השני ("לכל ערך") נובע מהעובדה שהסדרה אקראית, ואינו נכון במקרה הכללי של סדרה אינסופית כלשהי. קיפודנחש - שיחה 16:11, 16 בפברואר 2011 (IST)
- למה לסדרה אינסופית וחסומה יש גבול חלקי? אני לא מבין את זה. לסדרה יש גבול חלקי L אם לכל אפסילון אינסוף מאיברי הסדרה נמצאים בסביבת אפסילון של L. למה זה מתקיים כאן? אם הסדרה אקראית, איך אתם בטוחים שאינסוף מאיברי הסדרה נמצאים בסיבת אפסילון של 0.5 לדוגמה (אמרת כל ערך)? אולי בסדרה המקורים יש אינסוף איברים שאף אחד מהם הוא לא 0.5? או שאולי 0.5 מופיע בסדרה זו מספר סופי של פעמים? 79.183.2.100 16:40, 16 בפברואר 2011 (IST)
- לכל אפסילון חיובי, יש בסדרה הזו אינסוף ערכים שמרחקם מ-0.5 קטן מאפסילון (אם זו סדרה אקראית, חשב את הסיכויים שיקרה אחרת). זה לא אומר שיש אינסוף ערכים שמרחקם מ-0.5 קטן מכל אפסילון חיובי: ערכים כאלה מוכרחים להיות 0.5 בעצמם, ובהחלט יתכן (אכן, נכון בהסתברות 1) ש-0.5 אינו מופיע בכלל. עוזי ו. - שיחה 17:54, 16 בפברואר 2011 (IST)
- למה לסדרה אינסופית וחסומה יש גבול חלקי? אני לא מבין את זה. לסדרה יש גבול חלקי L אם לכל אפסילון אינסוף מאיברי הסדרה נמצאים בסביבת אפסילון של L. למה זה מתקיים כאן? אם הסדרה אקראית, איך אתם בטוחים שאינסוף מאיברי הסדרה נמצאים בסיבת אפסילון של 0.5 לדוגמה (אמרת כל ערך)? אולי בסדרה המקורים יש אינסוף איברים שאף אחד מהם הוא לא 0.5? או שאולי 0.5 מופיע בסדרה זו מספר סופי של פעמים? 79.183.2.100 16:40, 16 בפברואר 2011 (IST)
- לכל סדרה אינסופית בקטע חסום יש תת סדרה מתכנסת, כך שזה "לא חכמה". מה שעוזי אמר הרבה יותר חזק: לכל ערך בקטע (והרשה לי להוסיף: בקטע הסגור [0,1], למרות שהסדרה מוגדרת בקטע הפתוח (0,1)), ניתן למצוא תת סדרה כך שהיא מתכנסת לערך זה. החלק השני ("לכל ערך") נובע מהעובדה שהסדרה אקראית, ואינו נכון במקרה הכללי של סדרה אינסופית כלשהי. קיפודנחש - שיחה 16:11, 16 בפברואר 2011 (IST)
- לא הבנתי את המסקנה. למה אתה טוען שזה שאולי אין איבר "גדול ביותר" או "קטן ביותר", אז לסדרה יש תת-סדרה מתכנסת? בוא נלך עד הדוגמה של מספרים אקראיים בין 0 ל1, כך שלכל n>0 האיבר במקום n הוא מספר כלשהו בין 0 ל1. ברור שסדרה זאת לא מונוטונית ואין לה גבול סופי או אינסופי. למה לדעתך יש לסדרה זו תת סדרה מתכנסת? 79.183.2.100 15:45, 16 בפברואר 2011 (IST)
באו נמשיך? קיים משפט האומר "לכל סדרה יש גבול חלקי במובן הרחב"? ניקח סדרה של מספרים אקראיים לא חסומים, כך שאין אף ערך שעליו ניתן להגיד שהוא החסם העליון (או המקסימום) של הסדרה. עדיין אתם אומרים שיש לסדרה זאת תת-סדרה מתכנסת לגבול סופי או אינסופי? לא מאמין- תוכיחו לי (אשר הסבר לא פורמלי... אולי אפילו עדיף). 79.178.39.233 11:58, 17 בפברואר 2011 (IST)
- לכל n, בחר בתור האיבר ה-n בתת-הסדרה איבר מרוחק מכל הקודמים לו שגדול מ-n. תת-הסדרה הזו שואפת לאינסוף. עוזי ו. - שיחה 12:29, 17 בפברואר 2011 (IST)
- מה שעוזי אמר הוא כמובן גם נכון וגם מדויק (וגם פשוט להבנה), אבל בהקשר של שאלתך רציתי לציין שהיא מניחה אובייקט שלא יכול להתקיים - "סדרה של מספרים אקראיים לא חסומים". כשאומרים "אקראי", אם לא מציינים התפלגות משתמע מכך התפלגות אחידה, וכזו לא קיימת בתחום לא חסום. קיפודנחש - שיחה 20:05, 17 בפברואר 2011 (IST)
- ("אקראי" אינו בהכרח אחיד. למשל, אם הסדרה אחידה בקטע בין 0 ל-1, הלוגריתמים שלה הם מספרים אקראיים לא חסומים). עוזי ו. - שיחה 15:17, 18 בפברואר 2011 (IST)
- מה שעוזי אמר הוא כמובן גם נכון וגם מדויק (וגם פשוט להבנה), אבל בהקשר של שאלתך רציתי לציין שהיא מניחה אובייקט שלא יכול להתקיים - "סדרה של מספרים אקראיים לא חסומים". כשאומרים "אקראי", אם לא מציינים התפלגות משתמע מכך התפלגות אחידה, וכזו לא קיימת בתחום לא חסום. קיפודנחש - שיחה 20:05, 17 בפברואר 2011 (IST)
שאלה אחרת: מלה קיים המונח "קטע מוכלל" בחדו"א? אם הנתי נכון קטע מוכלל יכול להיות כל דבר, כולל ישר ממינוס אינסוף עד אינסוף. אז למה צריך מונח שאין לו שום הגבלה? מה יכול להיות השימוש במושג בהקשר "אם פונקציה רציפה ומונוטונית ממש בקטע מוכלל I, אז..."? 79.178.39.233 20:22, 17 בפברואר 2011 (IST)
- נכון שאין צורך במונח ש"אין לו שום הגבלה"; אבל יש הרבה קבוצות שאינן קטעים מוכללים: קטע עם חורים, קבוצת המספרים הרציונליים בקטע, וכו'. עוזי ו. - שיחה 15:17, 18 בפברואר 2011 (IST)
הלח"י בסזון
עריכה"אנשי ההגנה ראו בלח"י כמו באצ"ל ארגון פורש שפעל בניגוד להוראות המוסדות הלאומיים. אולם בעת הסזון נמנעו מלפגוע בלח"י." (מתוך הערך לח"י)
למה? לכאורה, אם רודפים את האצ"ל כל שכן שיש לרדוף את הלח"י. דוד - שיחה 13:16, 16 בפברואר 2011 (IST)
- אולי הם פחדו להתעסק איתם (בכל זאת, מדובר בארגון טרור...)
- למיטב זכרוני: בגלל שאנשי הלח"י, בניגוד לאנשי האצ"ל, נענו לאולטימטום של ההגנה, והפסיקו את הפיגועים. Tzafrir - שיחה 17:03, 16 בפברואר 2011 (IST)
- ועכשיו מצאתי את זה כתוב בערך הסזון: "הסזון כוון כנגד אנשי האצ"ל ולא כנגד אנשי הלח"י. זאת, ככל הנראה, בשל התחייבות של נתן ילין-מור בפני ההגנה שלא לפעול כנגד הבריטים." דוד - שיחה 01:12, 17 בפברואר 2011 (IST)
עוד סיבה היא שבלח"י היה פלג שמאלי (ואילו האצ"ל היה מזוהה כולו עם הרוויזיוניסטים), ורבים מחבריו היו בני הקיבוץ המאוחד (למשל זאב איביינסקי מעין חרוד). חברי ההגנה שגם רבים מהם היו בני הקיבוץ המאוחד פחות התלהבו מלהסגיר את חבריהם לתנועה. ניצן צבי כהן - שיחה 09:48, 3 במרץ 2011 (IST)
מה ההבדל בין מרוץ קרוס קאנטרי למרוץ שדה?
עריכההאם מרוץ השדה הינו התרגום העברי לסגנון ריצה זה? תודה --איל עמרני - שיחה 15:58, 16 בפברואר 2011 (IST)
פירוש המילה "אוטו"
עריכההאם פירוש המילה הוא "חיצוני?", ואם לא מהו?.
למשל, הבנתי בעבר שאוטו-סוגסטיות, היא היפנוזה חיצונית (כלומר, לא עצמית), לעומת סוגסטיות שהיא עצמית.
תודה.
- להיפך: Auto = עצמי. עוזי ו. - שיחה 17:45, 16 בפברואר 2011 (IST)
- auto = Automatic בעברית אוטו = אוטומטי פירוש עצמי ללא התערבות אדם לדוגמא מכונית אוטומטית מחליפה חילוכים בופן עצמי או אוטודידקט לימוד עצמי ללא התערבות אדם נוסף --Gutter • שיחה 12:15, 17 בפברואר 2011 (IST)
גבינת הקנאפה
עריכהאיזו גבינה זו?, תודה.
- כפי שכתוב בערך כנאפה, זה אמור להיות גבינת עיזים. אבל כידוע, אמור זה שם של דג... eman • שיחה • ♥ 00:45, 17 בפברואר 2011 (IST)
- ישנה גם כנאפה מגבינת כבשים ואף מגבינת בקר. אך כאמור למעלה הכנאפה ה"סטנדרטית" הינה מגבינת עיזים. --איל עמרני - שיחה 23:48, 17 בפברואר 2011 (IST)
הערך הנ"ל נפתח כך: "הצ'ימבורסו (Chimborazo) הוא ההר הגבוה ביותר באקוואדור, גובהו 6,268 מטרים. ההר, הר געש רדום, ידוע גם בכך שהוא הנקודה הרחוקה ביותר ממרכז כדור הארץ, 6,384.4 קילומטרים". מה הכוונה ש"הוא הנקודה הרחוקה ביותר ממרכז כדור הארץ"? למה האוורסט לא הנקודה הרחוקה ביותר? ואיך מודדים את זה בכלל? קלונימוס - שיחה 17:40, 16 בפברואר 2011 (IST)
- כדור הארץ אינו כדור מדוייק, אלא אליפסואיד. אם הוא היה עומד לרגע במקום, פני המים היו מתאזנים כך ש"גובה פני הים" היה במרחק שווה מן המרכז בכל מקום. בגלל הסיבוב היוצר תאוצה צנטריפוגלית, גובה פני הים רחוק יותר מהמרכז בקו המשווה מאשר בקטבים (וזה נכון גם לגובה גושי היבשות, בערך מאותן סיבות). האפקטים האלה חזקים הרבה יותר מעוד שמונה-עשרה קילומטרים שיכולים לתרום רכסי הרים. עוזי ו. - שיחה 17:51, 16 בפברואר 2011 (IST)
- תן לי להבין: גובהו של האברסט הוא כ-8,000 מטרים, לעומת כ-6,200 מטרים של הצ'ימבורסו. האם הקביעה שזוהי הנקודה הרחוקה ביותר משמעה שהצורה האליפסואידית מביאה לכך שההפרש בין שני הגבהים הנ"ל מתבטל לעומת הפערים הנוצאים בגלל הצורה? תודה, קלונימוס - שיחה 18:30, 16 בפברואר 2011 (IST)
- בדיוק. מרחקה של נקודה (בגובה פני הים) על קו המשווה מן המרכז גדול ב-22 ק"מ מן המרחק של נקודה בקוטב. עוזי ו. - שיחה 18:34, 16 בפברואר 2011 (IST)
- ניטפוק קטן: כדוה"א הוא אליפסואיד רק בקירוב - בדיוק הוא גאואיד. קיפודנחש - שיחה 20:20, 16 בפברואר 2011 (IST)
- רק עכשיו ראיתי. תודה על התשובות! קלונימוס - שיחה 19:53, 21 בפברואר 2011 (IST)
- ניטפוק קטן: כדוה"א הוא אליפסואיד רק בקירוב - בדיוק הוא גאואיד. קיפודנחש - שיחה 20:20, 16 בפברואר 2011 (IST)
- בדיוק. מרחקה של נקודה (בגובה פני הים) על קו המשווה מן המרכז גדול ב-22 ק"מ מן המרחק של נקודה בקוטב. עוזי ו. - שיחה 18:34, 16 בפברואר 2011 (IST)
- תן לי להבין: גובהו של האברסט הוא כ-8,000 מטרים, לעומת כ-6,200 מטרים של הצ'ימבורסו. האם הקביעה שזוהי הנקודה הרחוקה ביותר משמעה שהצורה האליפסואידית מביאה לכך שההפרש בין שני הגבהים הנ"ל מתבטל לעומת הפערים הנוצאים בגלל הצורה? תודה, קלונימוס - שיחה 18:30, 16 בפברואר 2011 (IST)
למה זה?
עריכהבערך טור (מתמטיקה) בפסקה טור טלסקופי, לא הבנתי את הנוסחה השנייה, אני צריך עזרה.
- שכתבתי את הפסקה; נסה שוב. עוזי ו. - שיחה 00:20, 17 בפברואר 2011 (IST)
תרגום טקסט לפולנית
עריכההגיע לידי תמונה בליויי טקסט בפולנית, מי יכול לתרגם? --בברכה, טישיו - שיחה 01:57, 17 בפברואר 2011 (IST)
- אגב, הקישור לדף המקביל ויקיפדיה בפולנית, מוביל לדף ארכיון, מעניין למה. --בברכה, טישיו - שיחה 05:27, 17 בפברואר 2011 (IST)
- נסה את אמיר. אביעדוס • שיחה י"ג באדר א' ה'תשע"א, 06:34, 17 בפברואר 2011 (IST)
- תודה. --בברכה, טישיו - שיחה 06:40, 17 בפברואר 2011 (IST)
תקיפת שגרירויות
עריכהשלום,
1. בערך List of attacks on diplomatic missions נזכרת התקפה על שגרירות ארצות הברית בישראל בשנת 1990. לא הצלחתי לאתר מידע על כך בוויקיפדיה או באינטרנט. מה קרה שם?
2. אם מדינה א' נמצאת במלחמה עם מדינות ב' וג', האם מותר לה להפציץ את שגרירות מדינה ב' במדינה ג'? האם במלחמות קודמות הותקפו שגרירויות במכוון, חוץ מהפצצת שגרירות סין בבלגרד בשנת 1999?
בתודה, ליאור ޖޭ • י"ד באדר א' ה'תשע"א • 18:53, 17 בפברואר 2011 (IST)
- לגבי שאלה 1, אולי הכוונה היא לזה, למרות שלא הגיע לידי תקיפה ממשית.אודי - שיחה 11:26, 18 בפברואר 2011 (IST)
- בתשובה ל-2 - אם מדינה אינה חתומה על אמנות בינלאומיות כמו למשל, אמנת ג'נבה או מתעלמת מאמנות אלו, "מותר" לה להפציץ כל דבר. אם המדינה מכירה באמנות אלו, אזי אסור לה להפציץ כל מטרה אזרחית שהיא כולל מטרות אזרחיות של האוייב כגון שגרירות. בכלל, כמה שמדינות א' יפציצו פחות מדינות ב' כך יוטב לכולם. --וידנפלד - שיחה 12:52, 19 בפברואר 2011 (IST)
השקט שלפני הסערה
עריכהבס"ד
שלום וברכה, למי יש מושג מה המקור לביטוי "השקט שלפני הסערה"? - (למעט העובדה המציאותית) - לתשובה מהירה אודה. בברכה, אורח לרגע • ויקיהדות • י"ד באדר א' ה'תשע"א • 19:54, 17 בפברואר 2011 (IST)
- המקור לביטוי הוא מקור ימאי אנגלי מימי עברו - CALM BEFORE THE STORM . ימאים אלו שמו לב שלפני חלק (לא כל) מהשערות מזג האוויר הופך שקט מאוד והים חלק (אין רוח). הסיבה לתופעה זו שמרכז סערה מתהווה מושך אליו אוויר חם, דוחס אות ומחזיר אותו חזרה מטה. אוויר חם ודחוס זה נותן תחושה של שקט ושלווה ומונע רוחות. כל זאת עד להתפרצות הסערה. מכאן, "השקט שלפני הסערה".--וידנפלד - שיחה 23:21, 21 בפברואר 2011 (IST)
זיהוי שיר באנגלית
עריכהלפני כעשור היה בMTV שיר אחד שאני לא זוכר לא את שמו ולא את מילותיו. אני זוכר רק שהיה לו קליפ מצויר שהיה בו קטע שבו אדם שר מתחת למים והיה באיזה מקום בשיר עיוות של קול(נראה לי באותו המקום שבו היה קטע מתחת למים). עוד משהו שזכור לי שהיו בעיקר צבעים כחולים בקליפ. זה מספיק בשביל לזהות על מה אני מדבר?
- אולי Sunshine In a Bag של ה-Gorillaz? זה מצויר, ואם אני זוכר נכון הייתה מעורבות של כחול/מים בקליפ. אם לא זה, אולי משהו אחר של ה-Gorillaz? הקליפים שלהם היו מצוירים והם היו פעילים בתקופה שאתה מתאר. בן גרשון (שיחה) • רוצה למצוא תרופה לסרטן מהמחשב האישי שלך? • 23:43, 17 בפברואר 2011 (IST)
- לא. וגם סגנון ציור היה אחר. יכול לציין גם שMTV הריצו אותו הרבה פעמים.
יש פורום זיהוי שירים ב"תפוז", נסה שם.אודי - שיחה 09:41, 18 בפברואר 2011 (IST)
אולי "Role Model" של אמינם[1]?
- בתפוז באמת מצאו את זה! מסתבר שהתכוונתי לWamdue Project - King Of My Castle .
במילה אחת, מזה אמביוולנטי?
עריכהנמאס לי, גוגל לא עוזר! (לא העמוד הראשון).
תודה. ―79.180.7.185 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- אמביולנטי, הוא דבר שאינו ברור די הצורך. דבר שניתן לפרשו בכמה אופנים.
דבר שלא ניתן לקבעו באופן ודאי - דבר מה רב-משמעי.
אם המדובר בשני פירושים אפשריים בלבד, אז לעתים אומרים כי המדובר בשניוּת (דואליות) ולעתים בדיכוטמיה (התלבטות בין שני מצבים המוציאים או מבטלים זה את זה).
אם היתה לך "תחושה אמביולנטית" לגבי מותה של החותנת שלך, הרי שאתה מצוי או חש רגשות-מעורבים.
אם המצב אינו ברור לך די הצורך, הרי שקיימת אי-בהירות.
אם לא ברור לך באיזו דרך לבחור, הרי שהינך שרוי בלבטים (אם סתם מתלבט או מתחבט).
בכל המקרים הללו, נראה כי הינך לא החלטי - וכי דעתך אינה מוגמרת. ואולי אתה סתם הססני, או מהסס.
יכול להיות כי תמונת המצב מטושטשת, הדין אינו הוכרע, וכי הפור טרם נפל.
הכל לפי ההקשר והצורך.
דוד הירושלמי - שיחה 01:50, 18 בפברואר 2011 (IST)- הגם שהתשובה טובה, היא אינה עונה על השאלה: השואל ביקש "במלה אחת". לאלמוני: התרגום המילולי הוא "סוֹתְרָנִי" - גם נכון וגם עונה על שאלתך "במילה אחת", אבל אני חושד שהסברו של דוד, הגם שלא מתאים לדרישה "במלה אחת" עונה הרבה יותר טוב על השאלה.
- לקח: אל תדרוש תשובות "במלה אחת", כי יש חשש לחשד שלא תבין את המלה האחת שעונה על שאלתך... קיפודנחש - שיחה 21:31, 18 בפברואר 2011 (IST)
שלום לכם,
אני מחפש את המילה הפשוטה ביותר, האם ערטילאי מתאימה?, מה המילה העממית ביותר ל "לא ברור" ?. ואם אמביוולנטי זה סותרני, מה בדיוק סותר את מה?, כי אם במסר פנימי עסקינן, אז אמביוולנטי ופרדוקסאלי זה אותו דבר...?
- ערטילאי, הוא דבר מה חסר גוף, חסר גשמיוּת. כך, רעיון ערטילאי, הוא רעיון מופשט כלשהו, ולעתים שאינו בר מימוש (מגדל פורח באוויר).
המילה ערטילאי היא אחות של מעורטל - ערום.
כך, אם משהו הוא ערטילאי, הרי שהוא ערום מגשמיות. נטול גשמיות.
אין בכך לומר כי הדבר (בהכרח) אינו מובן די הצורך.
"שלום עולמי", הוא רעיון ערטילאי, אך לא הייתי מגדיר אותו כאמביוולנטי.
לגבי המונח סותרני. לא הכרתיהו, אך אני מניח כי כאשר דבר מה הוא סותרני - הכוונה כי ניתן להבינו בכמה דרכים סותרות.
כאן בדיוק נכנס ההבדל הבולט בין אמביולנטי לפרדוקסלי.
דבר מה רב-משמעי - ניתן לפירוש בכמה אופנים (אולי סותרים) - אך בכל רגע נתון, לא (בהכרח) מכיל סתירה פנימית.
רוצה לומר, אם אמרתי דבר רב-משמעי לגבייך ("איש מעשים" - טובים? רעים?), אז ייתכן כי הסובבים לא מבינים מה כוונתי, אך אין סתירה בדבריי.
או שאני חושב טובות עלייך, או שאני חושב רעות לגבייך - פשוט לא הבהרתי עצמי די הצורך.
לעומת זאת, אם אמרתי כי פלוני הוא "איש טוב, למרות אופיו הנוראי", אזי כי קיימת סתירה-פנימית (או דבר והיפוכו, פרדוקס) בדבריי.
סופו של דבר: דבר מה רב-משמעי יכול להיות פרדוקסלי, אך אינו חייב להכיל סתירה-פנימית כנ"ל. לעומת זאת, דבר פרדוקסלי, בהכרח סותר את עצמו.
אשר לשאלתך: מעורפל, הולך?
דוד הירושלמי - שיחה 15:19, 19 בפברואר 2011 (IST)
שלום דוד!, תודה על הפירוט הרב, שמחתי להחכים!.
לגבי המילה הסופית: מעורפל,
האין מילה ראויה יותר?, הרי שהמילה מעורפל, עדיין אינה כללית, משום שיש מי שיכול להבין שאמביוולנטיות פירושה מזג אוויר ערפילי.
- לטעמי האישי, לא. איני רואה צורך לתור אחר מילה "מדוייקת" יותר.
הבט, שפה היא עניין של הקשר. מלים אינן איים נפרדים, כי אם פנינים בשרשרת.
כיצד אומרים "היפהפיה הנרדמת" באנגלית?
The sleeping beauty - מילולית היופי הישן.
אין מילה ליפהפיה באנגלית, אך אנשים מבינים טוב מאוד במה מדובר.
איש לא חושב בטעות, כי המדובר ביופי שבחר לישון.
יתר-על-כן, לענינינו, אני חושב שהפירושים השונים שהוצעו למילה הלועזית אמביולנטי, עולים על המקור.
רוצה לומר, המילה האנגלית "אמביולנטי" מתארת מצבים רבים (רגשות-מעורבים, אי-בהירות, חוסר החלטיות...).
בעוד שאחינו שמעבר לים מסתפקים במילה אחת (עם איות שאללה יוסתור) על-מנת לתאר שלל מצבים אלו - דווקא לנו הקטנים שלל ביטויים העונים כל אחד לאחד מן המצבים הללו.
זאת-אף-זאת, אפילו אתה עצמך השתמשת במילה ערפילי, ולא מעורפל. לתיאור התופעה האקלימית, אני נוטים להשתמש במילה ערפילי (או אביך כשמתאים). ולתיאור אי-בהירות מחשבתית או רעיונית אנו נוטים להשתמש במילה מעורפל.
לסיום גם אוסיף, כי אין כל פסול כי יטעה לרגע אדם ויחשוב כי המדובר במזג-אויר ערפילי. הלוא מלים אחיות הן.
חשוב לרגע על ההמחשה המיידית הנגלית לפני אותו אחד שטעה לחשוב כי המדובר בערפל פיסי.
חשוב על הקושי שבנהיגה בערפל. חשוב על "ערפל הקרב" המפורסם.
ברגע אחד, הערפל הגשמי מצייר לך את הערפל הערטילאי, הרעיוני.
כל ילד יודע מהו ערפל, ולכן יבין בנקל ביטויים כמו "תמונת המצב מעורפלת", "ערפל הקרב עדיין לא נמוג", "עישנתי כל-כך הרבה שנמצאתי בערפול חושים" וכו'.
:) דוד הירושלמי - שיחה 21:29, 20 בפברואר 2011 (IST)
האותיות הנפוצות ביותר בשפה העברית
עריכהמהן, לפי סדר (אני מחפש משהו דומה לזה, אבל בעברית)? תודה רבה. 11:37, 18 בפברואר 2011 (IST) ―אנונימי לא חתם
- הפלא ופלא. ע"ע שכיחות אותיות בעברית. יוסי • שיחה 11:52, 18 בפברואר 2011 (IST)
קולטני חישה בשיער
עריכהאם אין סיבים סנסורים ותאי חישה בשיער, איך זה שאדם שנוגעים בשערותיו (אפילו נוצה) מרגיש זאת?.
- השערות אינן חשות דבר, ועובדה שיכול אדם להלך עם עלה או פרח או חרק על שערו בלי להיות מודע לקיומם. התחושה היא בעור הקרקפת. עובדה, שכאשר קוצצים את שערך אינך חש כאב וכאשר קווצת שיער טובלת במים חמים מאד אינך נצרב, אבל כל תנועה, לחיצה או משיכה בשיער משודרת מיד אל עור הקרקפת וסביר להניח, שככל ששערו של אדם קצר או דליל יותר, הוא יחוש בכל מגע בו. לעומת זאת, מי ששערו מלא וסמיך, מן הסתם לא יהיה מודע למגע קליל בקצותיו.שלומית קדם - שיחה 15:53, 18 בפברואר 2011 (IST)
- כדאי לקרוא את הערך שיער. ארחיב את דברי שלומית: בשיער אכן אין קולטנים, אבל כל שערה צומחת מזקיק (מי מתנדב להכחיל?), ובזקיק יש גם יש קולטנים, ואפילו שריר זעיר שיודע לסמר (כלומר להזקיף, לגרום לשערה לנוע לכיוון האנך לעור) את השערה. הביטוי "סמר שערו" אינו דימוי ספרותי אלא תיאור של תהליך אמתי. המשפט האחרון של שלומית אינו מדויק: בגלל הקולטנים בזקיק, ניתן לחוש במגע בשערה בודדת: למעשה אינך חש את המגע עצמו, אלא את תנועת השערה שהמגע יוצר. לכן ההבדל לא יהיה בין מי ששערו דליל ומי ששערו סמיך כמו שתיארה שלומית, אלא בין מי ששערו ארוך ומי ששערו קצר: אצל אדם ששערו ארוך, ובייחוד אם השיער אסוף בצמה או קשור בצורה אחרת, מגע בקצה השערה לא יגרום לתנועה בנקודה שהשערה יוצאת מן הזקיק. לעומת זאת אצל אדם ששערו קצר מספיק, ושערותיו אינן אסופות ואינן קשורות, מגע בקצה השערה יגרום לתנועה של חלק השערה שצץ מן הזקיק. אדם כזה יחוש בדרך כלל בנגיעה אפילו בשערה בודדת, וזאת בין אם הוא עב שיער או דל שיער. קיפודנחש - שיחה 22:16, 18 בפברואר 2011 (IST)
- זקיק זה :en:Hair follicle? נעה - שיחה 00:13, 19 בפברואר 2011 (IST)
- כדאי לקרוא את הערך שיער. ארחיב את דברי שלומית: בשיער אכן אין קולטנים, אבל כל שערה צומחת מזקיק (מי מתנדב להכחיל?), ובזקיק יש גם יש קולטנים, ואפילו שריר זעיר שיודע לסמר (כלומר להזקיף, לגרום לשערה לנוע לכיוון האנך לעור) את השערה. הביטוי "סמר שערו" אינו דימוי ספרותי אלא תיאור של תהליך אמתי. המשפט האחרון של שלומית אינו מדויק: בגלל הקולטנים בזקיק, ניתן לחוש במגע בשערה בודדת: למעשה אינך חש את המגע עצמו, אלא את תנועת השערה שהמגע יוצר. לכן ההבדל לא יהיה בין מי ששערו דליל ומי ששערו סמיך כמו שתיארה שלומית, אלא בין מי ששערו ארוך ומי ששערו קצר: אצל אדם ששערו ארוך, ובייחוד אם השיער אסוף בצמה או קשור בצורה אחרת, מגע בקצה השערה לא יגרום לתנועה בנקודה שהשערה יוצאת מן הזקיק. לעומת זאת אצל אדם ששערו קצר מספיק, ושערותיו אינן אסופות ואינן קשורות, מגע בקצה השערה יגרום לתנועה של חלק השערה שצץ מן הזקיק. אדם כזה יחוש בדרך כלל בנגיעה אפילו בשערה בודדת, וזאת בין אם הוא עב שיער או דל שיער. קיפודנחש - שיחה 22:16, 18 בפברואר 2011 (IST)
חוק משהו
עריכהקראתי פעם בוויקיפדיה על חוק מתמטי שעוסק בהסתברות של כל ספרה להיות הספרה הראשונה במספר (המייצג נתונים כגון גידול באוכלוסיה ותוצאות בבחירות). לפי החוק (אם אני זוכר נכון): כאשר היא ההסתברות של הספרה d להיות ראשונה. גם לאחר חיפושים ממושכים לא הצלחתי למצוא את שם החוק, מישהו מזהה? תודה, נו, טוב - שיחה 13:50, 18 בפברואר 2011 (IST)
- חוק בנפורד. עוזי ו. - שיחה 15:12, 18 בפברואר 2011 (IST)
- זכרתי שדנו בזה פעם במסגרת הכה את המומחה והלכתי לחפש. זה דרש ממני ללכת אחורה עד ליולי 2009; בינתיים עוזי כבר ענה . תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 17:13, 18 בפברואר 2011 (IST)
הצמדת אוזניים
עריכהמישהו יודע מהי הטכניקה ומה הפתולוגיה שלה, שבה משתמשים כ"פ בניתוח להצמדת אוזניים?.
רכות האובוקדו
עריכהלמה אובקדו מתרכך רק כשהוא אטום, קרי -> לא מקולף., ?.
הדג העשיר ביותר באומגה 3 בפלנטה?
עריכהתודה.
היתכן שאומגה 3 יתכלה?
עריכהנגיד, במוצרים משומרים שהם לכאורה עשירים באומגה 3...
סטרינג הקשת (חץ וקשת)
עריכהמהוא החומר שהיה הנפוץ ביותר להוות את הכבל-הנמתח (סטרינג) של הקשת?. האין זה היה אותו חומר בכל העולם?.
תודה.
- נדמה לי שבעברית זה מיתר ונדמה לי שהוא יוצר מגיד. עִדּוֹ - שיחה 18:44, 18 בפברואר 2011 (IST)
קיין
עריכהבהתחלה חשבתי שזאת בדיחה. אבל באמת רשום שקיין הוא בעברית תלמודית, בעל אשכים גדולים. למה בכלל קיים מונח כל כך מוזר? ומה הוא עושה בתלמוד? בשיא הרצינות- מתי פעם אחרונה בחייכים חיפשתם מילה לתאר אדם שיש לו אשכים גדולים? אני יכול להבין מונח המתאר אדם בעל כתפיים רחבות, זקן ארוך, פיגור שכלי או רגליים עקומות. אבל למה צריך מונח לתיאור בעל אשכים גדולים? זה גם לא משהו שרואים, לא מצביע על תכונה נפשית ולא מונח רפואי. אתם בטוחים שזאת לא איזו בדיחה של אחד הפרשנים? 79.182.8.158 18:02, 18 בפברואר 2011 (IST)
- אני מסכים איתך שזה מיותר, הסרתי את זה מהערך. אגב, לדעתי המילה היא משועבז. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 18:08, 18 בפברואר 2011 (IST)
- הסתכלתי קצת באינטרנט וראיתי שבמסכת אבות כתוב שאשכים גדולים פוסלים אדם מלעשות משהו. אני מניח שכשתצא שבת, הדתיים ידעו להסביר יותר טוב. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 18:10, 18 בפברואר 2011 (IST)
- ורידים נפוחים באשכים פוסלים חייל מקורס צניחה. אולי לזה חז"ל התכוונו?. עִדּוֹ - שיחה 18:42, 18 בפברואר 2011 (IST)
- הסתכלתי קצת באינטרנט וראיתי שבמסכת אבות כתוב שאשכים גדולים פוסלים אדם מלעשות משהו. אני מניח שכשתצא שבת, הדתיים ידעו להסביר יותר טוב. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 18:10, 18 בפברואר 2011 (IST)
- לא מכיר את המונח משועבז. שמתי לב שבויקימילון יש את אותה הפרשנות למילה, אבל בלי ציון מקור. מציינים שם רק את המקור של קַיִן. 79.182.8.158 18:14, 18 בפברואר 2011 (IST)
- המונח הוא מאושבן והוא מופיע במסכת בכורות כחלק מרשימת בעלי מומים שאסורים בהקרבה (בתור בעלי חיים) או בעבודת בית המקדש בתור (כהנים) שלום • שיחה • ט"ז באדר א' ה'תשע"א • 13:16, 20 בפברואר 2011 (IST)
- איך אתם בטוחים שזה היה הפירוש המקורי של המילה? אולי "קיין" היה כינוי לבקר עם רגליים עקומות? 109.65.5.120 17:36, 20 בפברואר 2011 (IST)
- המונח הוא מאושכן. ברי"א - שיחה 14:03, 27 בפברואר 2011 (IST)
- המונח הוא מאושבן והוא מופיע במסכת בכורות כחלק מרשימת בעלי מומים שאסורים בהקרבה (בתור בעלי חיים) או בעבודת בית המקדש בתור (כהנים) שלום • שיחה • ט"ז באדר א' ה'תשע"א • 13:16, 20 בפברואר 2011 (IST)
זיהוי חייל
עריכהמה יכולה להיות יחידתו של חייל חוגר (לא קצין) במדי חיל האוויר עם כומתה של חיל האוויר עם רקע אדום והוא לא עם תג של נ"מ? 79.179.13.227 20:02, 18 בפברואר 2011 (IST)
- רק בלי מידע מסווג. אפשר לא את היחידה אלא תפקיד באופן כללי. 79.179.13.227 20:03, 18 בפברואר 2011 (IST)
- חפש את המילים "רקע אדום" כאן. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 21:58, 18 בפברואר 2011 (IST)
- הצבא צועד על סיכותיו. עִדּוֹ - שיחה 22:33, 18 בפברואר 2011 (IST)
- לא רשום שם שום דבר פרט לרמה א או א+. וזה מן הסתם. השאלה היא איזה חיילים בחיל האוויר פרט לנ"מ יכלים להיות מוגדרים כא-א+? 79.179.13.227 23:01, 18 בפברואר 2011 (IST)
- מ"כיות טירונות, חיילי הגנה קרקעית בבסיסים השונים, לוחמים - 669, יחידת שלדג. נעה - שיחה 00:04, 19 בפברואר 2011 (IST)
- לא רשום שם שום דבר פרט לרמה א או א+. וזה מן הסתם. השאלה היא איזה חיילים בחיל האוויר פרט לנ"מ יכלים להיות מוגדרים כא-א+? 79.179.13.227 23:01, 18 בפברואר 2011 (IST)
- הצבא צועד על סיכותיו. עִדּוֹ - שיחה 22:33, 18 בפברואר 2011 (IST)
- חפש את המילים "רקע אדום" כאן. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 21:58, 18 בפברואר 2011 (IST)
כמה זמן אחרי השיחרור מקבלים כסף לחשבון בנק?
עריכהאני לא מדבר על מענק ללימודים או משהו כזה, כסף שאפשר לבזבז
- "מענק השחרור יועבר ישירות לחשבונך 20עד 60 ימים ממועד סיום השירות". מתוך מענק שחרור. Corvus,(שיחה) 20:23, 18 בפברואר 2011 (IST)
- חודש אחרי שתתחיל לעבוד. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 22:15, 18 בפברואר 2011 (IST)
- לא רלוונטי למענק, ולא מדויק כשמדובר במשכורת. המענק מתקבל כאמור, 20-60 יום אחרי השחרור, והמשכורת מתקבלת על פי הנהוג במקום העבודה, אבל זה יכול להיות גם 11 ימים אחרי תחילת העבודה (אם עבדת ביום האחרון בחודש, והנהוג במקום העבודה הוא שהמשכורות נכנסות בעשרה בחודש). 81.218.141.94 22:46, 18 בפברואר 2011 (IST)
- ישנו גם הפיקדון, אם לא תנצל אותו ללימודים או דברים אחרים, הוא יהפוך לכסף שאתה יכול לפדות חמש שנים אחרי השחרור. 94.230.89.153 19:12, 20 בפברואר 2011 (IST)
- לא רלוונטי למענק, ולא מדויק כשמדובר במשכורת. המענק מתקבל כאמור, 20-60 יום אחרי השחרור, והמשכורת מתקבלת על פי הנהוג במקום העבודה, אבל זה יכול להיות גם 11 ימים אחרי תחילת העבודה (אם עבדת ביום האחרון בחודש, והנהוג במקום העבודה הוא שהמשכורות נכנסות בעשרה בחודש). 81.218.141.94 22:46, 18 בפברואר 2011 (IST)
רחוק מהעין רחוק מהלב
עריכהכיצד הייתם מתרגמים לאנגלית את הביטוי "רחוק מהעין רחוק מהלב"?
אני חושב שאולי יש איזה משהו על "חברים רחוקים"...
בתודה, דוד הירושלמי - שיחה 22:24, 18 בפברואר 2011 (IST)
If you can't see it, you do not care for it.
Too far from the eye is too far from the heart.
The farther away you are, the careless you become.
אנא ערף?! למה בכלל לתרגם?. עִדּוֹ - שיחה 22:30, 18 בפברואר 2011 (IST)
- אשתי מוסרת שיש פתגם כזה באנגלית: Out of sight, out of touch. . עִדּוֹ - שיחה 22:32, 18 בפברואר 2011 (IST)
- Out of sight, out of mind שנילי - שיחה 07:39, 19 בפברואר 2011 (IST)
- עידו ושנילי, המון תודה על העזרה.
דוד הירושלמי - שיחה 14:58, 19 בפברואר 2011 (IST)
- אשתי מוסרת שיש פתגם כזה באנגלית: Out of sight, out of touch. . עִדּוֹ - שיחה 22:32, 18 בפברואר 2011 (IST)
חתולי בית
עריכהמה זה אומר כאשר חתול מטפס עלייך מניח את אפו על אפי ומסתכל לתוך העיניים חתול שיושב עליך ואוהב ליטופים מה זה אומר
- אם הוא מטפס עלייך, כיצד זה יניח את אפו על אפי :) ?
- רצוי שתזהר, יתכן שהוא נמשך לתנועת העפעפיים וינסה לתפוס בציפורניו את מה שזז שם. כבר היו חתולים שפגעו בעיני תינוקות בנסיבות דומות. בברכה. ליש - שיחה 18:29, 19 בפברואר 2011 (IST)
- זה אומר שהחתול אוהב אותך ורוצה להתפנק. עִדּוֹ - שיחה 12:37, 20 בפברואר 2011 (IST)
רגישות לצבעים
עריכהאם כמות הצבעים שהעין האנושית רגישה אליהם היא סופית? האם אדם מסוגל להבדיל בין תמונה ב16 מיליון צבעים לבין 32 מיליון? לא צריך להזכיר את העיוורון צבעים כאן- אני מבדר על עין ממוצעת תקינה. 109.67.12.62 16:02, 19 בפברואר 2011 (IST)
- נאמר זאת כך, אם התמונה של 16 מליון הצבעים הופקה מזו של ה-32 מליון - אז לא ניתן להבדיל.
עין האדם מסוגלת להבחין במליון צבעים בלבד.
הסיפור של תפישת צבע, ומרחבי צבע הוא די מורכב (ואני וודאי קטונתי מכדי להתעמק בו).
עם זאת, מרחב הצבע האנושי (סך הצבעים שהראייה האנושית מסוגלת להבדיל בינם) הוא מוכר וידוע.
על-מנת להמיר את תמונת 32M שלך לתמונת 16M, כל שיש לעשות הוא להעביר כל צבע לצבע הקרוב ביותר אליו בפלטה האנושית.
זה סוג של שקרכלשהו, אבל זרום איתי.
עבור פיקסל מסויים בתמונה, נניח שהוא בדיוק אחד ממליון הצבעים בפלטה האנושית - אז אתה לא נוגע בו.
במידה ופיקסל זה אינו יושב בדיוק על הפלטה האנושית, אז "תעגל" את הערך שלו לקרוב ביותר שעל הפלטה האנושית. לא יווצר הבדל תפישתי בין שני ערכי הפיקסל, שכן גם כך העין האנושית היתה רואה את הפיקסל לפי ערכו המעוגל.
זה ממש שקרכלשהו, אבל נסה לחשוב על דוגמא פשוטה יותר. נניח בעל-חיים הרואה בשני צבעים, האם יבדיל בין 200 ל-100 צבעים?
תפישת הראיה שלו "תעגל" את ערך האור של כל פיקסל לקרוב ביותר - מואר או חשוך.
כך, עבור תמונה של 200 צבעים, תוכל לעבור פיקסל-פיקסל ולקבוע האם הוא שוכן מעבר לצד המואר, או החשוך - ולתת לו ערך [1-100] בהתאם.
באותו אופן תוכל פשוט לתת לו ערך 0 או 1. וגם את התמונה המקורית שלך עם ה-16 מליון, תוכל להוריד לכמליון צבעים.
דבר אחרון אוסיף: הסיבה שכל המסכים המתקדמים מציגים ב-16M צבעים היא בדיוק בשל כך.
ליצרן (ולצרכן), אין כל סיבה להעלות את עושר התצוגה של פיקסל ל-32M צבעים (או יותר).
היצור יעלה לו (ולך) יותר, אך לא ישא פרי צרכני עמו.
דוד הירושלמי - שיחה 21:46, 19 בפברואר 2011 (IST) - אז למה 16M צבעים? אם אנחנו מסוגלים להבחין רק במיליון? אדם נבו•שיחה 22:28, 19 בפברואר 2011 (IST)
- כדי לעשות מדרג. אם אתה רוצה לצייר משטח שתחילתו בגוון אחד, סופו באחר ועין האדם אינה יכולה להבחין בפס שבו הם מתחלפים, עליך להשתמש ביותר צבעים מכפי שעין האדם מסוגלת להבחין.
- אבל כאן באה השאלה האם יספיקו מליון וחצי במקום 16 מליון. אני מניח שב-16 מליון יש גם גמישות טכנית למחשב בעריכת מדרגים. עִדּוֹ - שיחה 12:36, 20 בפברואר 2011 (IST)
- כפי שציין עידו - המדובר בעניין טכני גרידא.
אנשי מחשבים (כמוני), אוהבים לעבוד בחזקות של 2. בעיקר אוהבים לעבוד ברווחים של 2 בחזקת 8.
אז 2 בחזקת 8 - 255, מעט מדי. 2 בחזקת 16 - 16 אלף, מעט מדי. 2 בחזקת 24 - 16 מליון, מספק!
דוד הירושלמי- זה לא לגמרי קשור לאהבה. מטעמים הנדסיים (אינני יודע אם מטעמים מהותיים או מטעמים היסטוריים) בסיס העבודה של המחשב הוא בסיס בינארי; זה מה שקובע את ה-2 בבסיס.
- ברכיבי חומרה יש אוגרים שבאמצעותם עושים את החישובים, מטעמי סטנדרטיזציה גודלם של האוגרים נמדד בבתים ולכן גדלים רבים שקשורים לחומרה הם מהצורה . מה שאני לא מבין זה למה בכל זאת יש מסכים שמאפשרים בחירה ב-32 מיליון צבעים? תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:09, 20 בפברואר 2011 (IST)
- 32 מיליון צבעים? או שמא התכוונת 32-ביט? לא זכור לי שראיתי 32 מיליון צבעים (25 ביטים). לגבי 32-ביט - יש פורמטים של הגדרת צבע שמשתמשים ב-32 ביט, אבל לפחות אלו שראיתי מקצים 8 סיביות ל"אלפא" במקרה כזה, כלומר "רק" 24 סיביות מגדירות את הצבע, ועוד בית אחד שמגדיר את מידת ה"שקיפות" של התמונה. קיפודנחש - שיחה 16:47, 20 בפברואר 2011 (IST)
- כפי שציין עידו - המדובר בעניין טכני גרידא.
אתם רוצים להגיד שהעין רואה מיליון צבעים בדידים? כידוע לי אין אינסוף צבעים בין אדום לכתום- והעין רואה מתוכם כמות סופית וניתנת למדידה של צבעים? ואיך הגיעו למספר הזה -מיליון?
- מדוע שלא יהיו אינסוף צבעים בין אדום לכתום?
נניח שכתוב הוא פשוט גוון מובהר של אדום.
מכאן כי כל שעלייך לעשות על-מנת להשיג אינסוף גווני אדום (או כתום), הוא לערבב אדום עם אינסוף גווני לבן.
כל פעם להבהיר את האדום בדרגה אחרת. פעם 50% אדום 50% לבן, ופעם 49.733312% אדום (והמשלים לבן).
מבחינה תיאורטית אכן ישנם אינסוף גווני אדום (או כתום, או אפרפר...).
זה שהעין שלנו היא כה דלה שהיא מבחינה רק בכמליון... זו כבר בעיה שלנו.
הכלב שלי רואה רק בגווני אפור - זה לא הופך את העולם לאפור, ולא מוריד מכמות הצבעים בעולם (גם אם קרלוס לא רואה את כל העושר הזה).
לגבי המספר "מליון", קודם כל זה קירוב כלשהו. אולי זה מליון ו-200... וחוצמזה, זה ממוצע.
עיוורי צבעים כאמור, הם בעלי מרחב צבע עני בהרבה.
ובאותו אופן, ישנם אלו שעינם ומוחם מפרידים הרבה יותר גוונים ותתי-גוונים מן הממוצע.
לגבי איך הגיע למספר זה, אין לי מושג. אבל אני יכול לדמיין איך עושים ניסוי כזה.
בניסוי כזה ניתן לבקש מן הנבדקים לומר האם הם מבחינים בהבדלי גוון בין שני פיקסלים.
או פשוט לשאול "איזה יותר כהה?".
במידה ושני הפיקסלים נתפשים כזהים, הרי שהטעויות יטו לכאן ולכאן - ולא תקבל הטייה מובהקת.
לעומת זאת, במידה ואכן חלק ניכר מן האוכלוסיה מבחין בין שני הגוונים - תקבל הטייה ברורה.
אז איך בכלל יודעים החוקרים שלפיקסלים גוונים שונים באמת?!
הם פשוט דואגים שפיסקאים ומהנדסי אלק' יצרו להם איזה קומבינה של שלוש נורת לד (נניח) RGB.
עם בקר המאפשר לשחק בדיוק רק מאוד עם עוצמת האור בכל נורה.
ואז לכוון שתי נורות על עוצמה זהה, ואת השלישית בכל פיקסל לערכים מאוד קרובים 0.555312 ו-0.555316.
אולי...- אינסוף צבעים זה ודאי בלתי אפשרי. צבע מוגדר על פי אורך גל האור שנפלט או מוחזר מהעצם. ירוק, למשל, הוא בסביבות 520-570 ננומטר. כמה אורכי גל יכולים להיות בתחום הזה? 50 באורך של ננומטר, אבל פי עשר ברזולוציה של עשירית הננומטר, ופי מאה ברזולוציה של מאית הננומטר. עד לאן אפשר לרדת? עד לגודל המינימלי שבו גל שונה מחברו. חייבת להיות יחידה אחת שבלתי ניתנת לחלוקה: היא יכולה להיות בגודל של אטום או פרוטון או אלקטרון, אבל יהא הגודל אשר יהא, שם הרזולוציה היא המינימלית. ככה ההגיון הישר שלי אומר. אדם נבו•שיחה 14:03, 21 בפברואר 2011 (IST)
- אורך גל, כמו ששמו מרמז הוא אורך. מי קבע ועל סמך מה שיש דבר כזה "אורך מינימלי" ביקום? גם את תגדיר את רדיוס החלקיק האלמנטרי הכי קטן כאורך מינימום, עדיין מישהו יכול לעשות מדידות ביחידות של 0.25 מהרדיוס הזה.
- החיים אינם מתמטיקה. במתמטיקה טהורה אפשר תמיד לחלק דבר מה לשניים. בחיים זה עובד עד גבול מסוים. כשם שאינך יכול לשלם למישהו אלפית של אגורה. עד כאן ההסבר האינטואיטיבי. הסבר מדעי יותר מצא בתורת הקוונטים. עִדּוֹ - שיחה 00:28, 23 בפברואר 2011 (IST)
- אורך גל, כמו ששמו מרמז הוא אורך. מי קבע ועל סמך מה שיש דבר כזה "אורך מינימלי" ביקום? גם את תגדיר את רדיוס החלקיק האלמנטרי הכי קטן כאורך מינימום, עדיין מישהו יכול לעשות מדידות ביחידות של 0.25 מהרדיוס הזה.
- אינסוף צבעים זה ודאי בלתי אפשרי. צבע מוגדר על פי אורך גל האור שנפלט או מוחזר מהעצם. ירוק, למשל, הוא בסביבות 520-570 ננומטר. כמה אורכי גל יכולים להיות בתחום הזה? 50 באורך של ננומטר, אבל פי עשר ברזולוציה של עשירית הננומטר, ופי מאה ברזולוציה של מאית הננומטר. עד לאן אפשר לרדת? עד לגודל המינימלי שבו גל שונה מחברו. חייבת להיות יחידה אחת שבלתי ניתנת לחלוקה: היא יכולה להיות בגודל של אטום או פרוטון או אלקטרון, אבל יהא הגודל אשר יהא, שם הרזולוציה היא המינימלית. ככה ההגיון הישר שלי אומר. אדם נבו•שיחה 14:03, 21 בפברואר 2011 (IST)
שחמט
עריכהשאלה שנראית נפוצה, אך הניסוח הוא שונה: כמה אפשרויות של מהלכים יכול לעשות שחקן עם כל כלי השחמט שלו במצב מסויים, ואיזה מצב זה?
- השאלה שלך לא ברורה. האפשרויות העומדות בפני השחקן תלויות במצב הכלים על הלוח, ולפיכך גם במהלכים הקודמים שבוצעו בידיו ובידי יריבו. במהלך הראשון, לדוגמא - הן של הלבן והן של השחור - יש 20 אפשרויות לבחור ביניהן: 8 אפשרויות של התקדמות משבצת יחידה עם כל אחד משמונת הרגלים, 8 אפשרויות של התקדמות שתי משבצות עם כל אחד משמונת הרגלים, וארבע אפשרויות של צעדיהם האפשריים של שני הפרשים. לאחר שני הצעדים הראשונים (של הלבן ושל השחור) נוספות אפשרויות רבות בהתאם למהלכים הראשונים, והסתעפותן של האפשרויות לאחר מספר מהלכים זעיר למדי נעשית רחבה מכדי שיהיה אפשר לתאר אותה במילים. אדם נבו•שיחה 22:26, 19 בפברואר 2011 (IST)
- יש מצבים שבהם זה אפס: אחרי שהוכרז שח-מט.. עִדּוֹ - שיחה 12:33, 20 בפברואר 2011 (IST)
- או כשצריך להיות מוכרז "פט". משתמש:Adam nevo מחוץ לחשבון.
סלנג ישראלי
עריכה1) מניאק- למה לאדם שמתנהג בצורה לא חברותית או אגואיסטית מדי קוראים "מניאק"- מילה שפירושה לוקה במאניה?
2) חתיך- למה לאדם יפה קוראים "חתיך" -מילה שפירושה ניתן לחיתוך?
- לגבי "חתיך" - זו מילה שהופיעה בשפה זמן די רב אחרי "חתיכה" והיא בבירור ניתוח שינוי מין של הראשונה. לגבי "חתיכה" - תרצה אולי לקרוא כאן.
- לגבי "מניאק" - אכן חידה. לרוביק רוזנטל יש הסבר חלקי. קיפודנחש - שיחה 18:40, 19 בפברואר 2011 (IST)
- ועוד לגבי "חתיך" - כאן נמצא שירו של רטוש, מתוך "צלע" - בספר "חופה שחורה". מומלץ. "...והכל פשוט / עד עור / ואפשר תמיד לחזור, בן אדם / - ברוך שחלק אהבתו / ושעתו / לחתיכים וחתיכות / בשר ודם!..." אדם נבו•שיחה 22:20, 19 בפברואר 2011 (IST)
מלחמת יום כיפור
עריכהבספרו "מה שראה הכלב", טוען מלקולם גלדוול שהצבא המצרי גויס 19 פעמים בין ינואר לאוקטובר 1973, וכן שאשרף מרואן התריע שתי התרעות שלא התאמתו, לפני התרעת האמת. לטענה השנייה יש גיבוי כאן, אבל למישהו יש מקור לטענה הראשונה? דוד - שיחה 21:22, 19 בפברואר 2011 (IST)
- אשרף מרואן התריע 2 התראות של התקיימו, אך ראוי לציין שהוא הודיע מראש שההתערות לא התקיימו (קרי, הוא הודיע כי סאדאת שינה את החלטתו) בלי להכנס לסיבות למה סאדאת - בכללי אוכל לומר שסאדאת חיכה לנשק מתריע שהגיע אליו לקראת קיץ 1973
- לטענה השנייה, לדעתי היא לא מבוססת. זאת אומרת, הצבע המצרי הוא צבא שברובו סדיר ומיעוטו מילואים (שוב, ביחס לסדרי הגודל של הצבא הישראלי), ותרגילי גיוס היו דבר שבשגרה. תרגיל תחריר שהתקיים בתחילת אוקטובר היה התרגיל הגדול ביותר של מתרים בכל שנת 1973. ברור שלפני כן היו גיוסי מילואים - אולם לא הסדרי גודל כזה ולא משהו שיחד את שנת 1973 משנים קודמות. אור פ - שיחה 15:29, 26 בפברואר 2011 (IST)
כמה פעמים הצביעו בוויקיפדיה העברית בשיטת שולצה, ובאילו מקרים? (תשובה עם קישורים לארכיונים תתועדף במקום גבוה יותר מתשובות ללא קישורים.) אדם נבו•שיחה 21:50, 19 בפברואר 2011 (IST)
- למרחב ויקיפדיה יש מעט קישורים מהערך. סביר להניח שכל הצבעה בשיטה הזו קישרה לפחות פעם אחת לערך. ראה [2]. וראה גם קישורים לערך ממרחב שיחת ויקיפדיה [3]. יוסי • שיחה 13:01, 20 בפברואר 2011 (IST)
- השאלה הנכונה היא כמה הצבעות מרובות-אפשרויות התנהלו בויקיפדיה מאז שהוכנסה שיטת שולצה לשימוש, והתשובה המשמחת היא "מעט מאד"; די להצבעות שבהן בוחרים אם הגדר צריכה להיות אדומה, כתומה או גבוהה. עוזי ו. - שיחה 14:39, 20 בפברואר 2011 (IST)
הכתבה על שמואל ינאי - מפקד הפל"ים
עריכההועבר לדף השיחה של הערך. עִדּוֹ - שיחה 12:28, 20 בפברואר 2011 (IST)
זמרים נרקומנים
עריכהמאפיין די בולט של עולם הרוק (וגם מעט מהפופ ורוק-אנ-רול) של שנות ה70 עד תחילת ה90 הוא זמרים צרכני סמים (ואף מכורים לסמים) שבעיותיהם היו ידועות לכל הציבור. אני מניח שזה היה באופנה באותם זמנים. אבל השאלה היא למה היום זה לא ככה? הרבה מכוכבי הרוק של היוצאים נגד שימוש בסמים (אפילו הפאנקים). אז השאלה היא מה הוביל לתפנית? האם זה כמות הזמרים המוכשרים שמתו בעקבות השימוש ופחד של הזמרים המודרניים או שאולי זה פשוט יצא מהאופנה? ―אנונימי לא חתם
- נדמה לי שזה קורה עד היום. הסיבות? אני לא ממש יודע, אבל יש אומרים שהשילוב של הרבה כסף מהיר, גיל צעיר ואופי פרוע הוא שעושה את זה. יוסאריאן • שיחה 16:34, 20 בפברואר 2011 (IST)
- איזה זמרי רוק (או מטאל- הרוק המודרני) נרקומנים מפורסמים היום? לגבי גיל צעיר- לא נראה לי שרלוונטי לימנו. רוב הרוקרים בשנות ה30-60 לחייהם.
- בריטני ספירס היא זמרת אחת ששהתה במכון גמילה, אני בטוח שיש רבים אחרים אבל אני לא מתמצא (אפשר לחפש בקטגוריה הזו). לא יודע לגבי רוקרים, מדובר על "כוכבים" - אם אלו זמרים (פופ, ראפ או מה שפופלרי היום) או שחקני קולנוע. יוסאריאן • שיחה 16:59, 20 בפברואר 2011 (IST)
- איימי וויינהאוס94.230.89.153 17:04, 20 בפברואר 2011 (IST)
- איזה זמרי רוק (או מטאל- הרוק המודרני) נרקומנים מפורסמים היום? לגבי גיל צעיר- לא נראה לי שרלוונטי לימנו. רוב הרוקרים בשנות ה30-60 לחייהם.
מה צריך כדי שמחשב יהיה שרת ?
עריכהמבחינת אינטרנט , חומרה , ותוכנה . איך להפוך מחשב רגיל לשרת ?
- לדאוג שמחשבים אחרים יוכלו להתחבר אליו כדי לקבל ממנו שרותים (וגם לדאוג שמי שלא צריך לא יקבל ממנו שרותים לא רצויים). אין הבדל עקרוני בין "סתם מחשב" לשרת. מה אתה רוצה להריץ שם? קח בחשבון שאם אתה מתכוון להריץ אותו מהבית שלך, החיבור אליו יהיה לא אמין במיוחד ואיטי יחסית. Tzafrir - שיחה 10:39, 21 בפברואר 2011 (IST)
- יש איזה תוכנת פלטפורמה ?
- משהו חינמי ?
- לא חסרים (אני אישית משתמש בסוג של לינוקס. לדעתי הלא משוחדת לינוקס, ובפרט דביאן היא הפלטפורמה האידאלית, ללא שום חסרונות). ועכשיו ברצינות: בשביל לתת תשובה טובה, צריך להבין אילו שרותים המחשב אמור לספק. עבור "כל האינטרנט"? רק עבור מספר ידידים? רק ברשת הביתית? Tzafrir - שיחה 16:11, 21 בפברואר 2011 (IST)
- משהו בשביל הרשת , משהו שגוגל יראה , ולמשל שכמה יוכלו לכתוב באותו מסמך וורד . ?
- משהו שגוגל יראה: זה צריך להיות שרת HTTP. אין בעיה להתקין את Apache HTTP Server, לדוגמה (יש לא מעט אחרים), על כל מחשב סביר. מה בדיוק אתה רוצה שיהיה שם? מערכת פופולרית לניהול הלוכן לאתר אישי עם בלוג היא וורדפרס. אבל שוב, יש המון אפשרויות שונות.
- משהו בשביל הרשת , משהו שגוגל יראה , ולמשל שכמה יוכלו לכתוב באותו מסמך וורד . ?
- יש איזה תוכנת פלטפורמה ?
- "שכולם יוכלו לכתוב באותו באותו מסמך וורד". זו כבר דרישה שונה. לא ידוע לי בדיוק מהן הדרישות של הגרסה המקוונת של Microsoft-Office. תמלילנים אחרים, כמו אביוורד (en:AbiWord) בנויות לעריכה משותפת, אבל זה יעבוד רק ברשת המקומית. אפשר להריץ את EtherPad ([4]). אני מניח שיש גם תוכנות נוספות. אבל בכל המקרים שציינתי, גם אם לא ניכנס לסיבוך ההתקנה, אחת הבעיות העיקריות תהיה איכות החיבור, ובפרט מהירות ההעלאה (uplink) (חסר לי מושג לקשר אליו). יש לי הרגשה שזה לא המקום לקבל עזרה טכנית ספציפית בתחום הזה. Tzafrir - שיחה 16:19, 22 בפברואר 2011 (IST)
- בכל מקרה תודה על התשובה , בכבוד מים נושפים .
שנאי-שאלה בחמשל (פיזיקה)
עריכהשאלה בקשר לשנאי: אני מתעניין בשאלה האם אני מבזבז יותר חשמל: כשיש טלפון מחובר למטען או כשהמטען מחבור ריק? אני יודע שהשנאי בנוי משני סלילים זה מול זה, כל אחד במעגל אחר ללא קשר גלווני. ואני יודע שככל שהתנגדות הצרכן גבוהה יותר, כך עוצמת זרם נמוכה יותר ולכן צריכת אנרגיה נמוכה יותר. אבל האם ההתנגדות השקולה של כל המערכת תלויה בהתנגדות של המעגל השני (לא זה שמחובר לרשת החשמל)?
הישרדות
עריכההעונה הנוכחית מצולמת באיי קמרינס, מישהו יודע איפה זה???
ראו בויקיפדיה האנגלית לימור י - שיחה 17:25, 21 בפברואר 2011 (IST)
מציאת דברי ערך היסטורי
עריכהמה החוק בארץ לגבי מציאת חפצים עתיקים? נגיד מישהו חופר בגינה ומוצא לוח אבן עם כתובות מהמאה ה12. ברור שזה רכושה של המדינה (ולא של המוצא). אבל האם הוא יתוגמל איכשהו על המציאה? או שעליו להעביר את המציאה לידי ארכאולוגים בלי שום תמורה? ואם למציאה יש ערך כלכלי ולא רק היסטורי? 79.181.25.147 16:04, 21 בפברואר 2011 (IST)
- ואם ארכאולוג מוצא? מה שלו ומה לא שלו?. עִדּוֹ - שיחה 19:36, 21 בפברואר 2011 (IST)
- ראו בבקשה חוק העתיקות והערך עתיקה. ובקיצור, כל ממצא שעונה להגדרת עתיקה חובה למסור אותו לרשות העתיקות. אין כל תגמול כספי. לעומת זאת מי שמקיים את החוק לא עובר עבירה פלילית. אין הבדל בין ממצא שמוצא ארכאולוג לממצא שנמצא על ידי כל אדם אחר Hanay • שיחה 19:43, 21 בפברואר 2011 (IST)
- כלומר החוק מעודד סחר לא חוקי בעתיקות... כי מן הסתם אם מצאתי כד חרסינה מהמאה ה8 או משהו, אז כל אחד עדיף לי לחפש אספן שישלם על זה איזה חצי מיליון מאשר לתת את העוצר לרשות העתיקות שלא תשלם לי על זה כלום( וכמה אנשים לדעתכם יוותרו על חצי מיליון, אפילו אם הם יודעים שאחרת עוברים על החוק?). וארכאולוג-עבריין יכול להפוך למיליונר במצב כזה, אם ידע איפה לחפש עתיקות שהרשות לא תדע עליהם מעולם. מוזרים החוקים בארץ. 79.176.8.56 21:56, 21 בפברואר 2011 (IST)
- לפי "ההיגיון" שלך החוק מעודד אותך לגנוב ולרצוח, כי לא משלמים לך לא לעשות זאת. קיבלת תשובה לשאלתך. דף זה אינו בלוג Hanay • שיחה 22:46, 21 בפברואר 2011 (IST)
- שאלה שאינה מתאימה לבלוג: ממה מרוויחים ארכיאולוגים? האם יש להם זכויות יוצרים מסוימות על מה שהם מצאו ונאלצו למסור לרשות העתיקות? אם מצאתי פסיפס ומסרתי אותו כדין, האם יש לי עוד מקור לרווח חוץ מתקציב המחקר? האם מותר לצלם את הפסיפס בלי לשלם לי?. עִדּוֹ - שיחה 16:20, 22 בפברואר 2011 (IST)
- לפי "ההיגיון" שלך החוק מעודד אותך לגנוב ולרצוח, כי לא משלמים לך לא לעשות זאת. קיבלת תשובה לשאלתך. דף זה אינו בלוג Hanay • שיחה 22:46, 21 בפברואר 2011 (IST)
- כלומר החוק מעודד סחר לא חוקי בעתיקות... כי מן הסתם אם מצאתי כד חרסינה מהמאה ה8 או משהו, אז כל אחד עדיף לי לחפש אספן שישלם על זה איזה חצי מיליון מאשר לתת את העוצר לרשות העתיקות שלא תשלם לי על זה כלום( וכמה אנשים לדעתכם יוותרו על חצי מיליון, אפילו אם הם יודעים שאחרת עוברים על החוק?). וארכאולוג-עבריין יכול להפוך למיליונר במצב כזה, אם ידע איפה לחפש עתיקות שהרשות לא תדע עליהם מעולם. מוזרים החוקים בארץ. 79.176.8.56 21:56, 21 בפברואר 2011 (IST)
- לעדו - ארכיאולוגים מרויחים מהמשכורת שהם מקבלים, מתקציבי מחקר ארכיאולוגי ומתגמולים מהספרים שהם כותבים בעקבות חפירותיהם ומחקריהם. כל הממצאים שנמצאו בחפירות שייכים לרשות העתיקות (קרי, למדינה) ורק רשות זו תקבל תגמולים עבור צילומים או תערוכות של הממצאים הארכיאולוגיים. --וידנפלד - שיחה 00:06, 24 בפברואר 2011 (IST)
- ראו בבקשה חוק העתיקות והערך עתיקה. ובקיצור, כל ממצא שעונה להגדרת עתיקה חובה למסור אותו לרשות העתיקות. אין כל תגמול כספי. לעומת זאת מי שמקיים את החוק לא עובר עבירה פלילית. אין הבדל בין ממצא שמוצא ארכאולוג לממצא שנמצא על ידי כל אדם אחר Hanay • שיחה 19:43, 21 בפברואר 2011 (IST)
זוג שאלות בחדו"א
עריכהשאלה שאני המצאתי, אז יתכן שיש שטויות (אבל בכל זאת חשוב לי לשואל).
1. תהה פונקציה מוגדרת בקטע . האם יתכן שהיא אינטגרבילית(רימן), אבל האינטגרל שלה לא ניתן לחישוב?
2. תהה פונקציה רציפה ב . האם יתכן שלא קיים בכל הישר קטע שבו היא מונוטונית? כלומר במילים אחרות, אני רוצה לבדוק אם נכונות הטענה "כל פונקציה רציפה ב מכילה קטע מונוטוני"(עולה יורד או קבוע).
אני חשוב שהתשובה לשאלה הראשונה היא כן, אבל אין לי דוגמה. והשאלה השניה היא לא, אבל גם כן אין לי דוגמה. 79.177.54.126 17:07, 21 בפברואר 2011 (IST)
- לשאלה הראשונה, לא ברור למה כוונתך ב"לא ניתן". לשניה - דווקא יתכן: פונקציית ויירשטראס היא רציפה, אבל אינה מונוטונית באף קטע. עוזי ו. - שיחה 18:07, 21 בפברואר 2011 (IST)
- יש הוכחות לפונקציה שהיא אינטגרבילית אבל הפונקציה שלה עוד לא נתגלתה , ולגבי 2 אפשרות פשוטה היא הפונקציה Y שווה 1 . תודה .
- היא פונקציה מונוטונית קבועה.
- התכוונתי שאין לך שום כלי לדעת מה הערך של האינטגרל של הפונקציה בקטע סגור( פונקציה רציפה שאתה לא יכול לחשב את השטח מתחת לגרף שלה). האם הדוגמה של פונקציית ויירשטראס היא דוגמה נגדית לטענה "אם פונקציה רציפה ונתון ש אז חייב להיות קטע בתוך בו הפונקציה יורדת"? איזה תנאי נוסף אני צריך להוסיף על מנת שהמסקנה תתקיים?
- יש אינטגרלים שלא ניתן לחשב בשיטות אנליטיות, אך תמיד ניתן להתשמש בשיטות נומריות. לדוגמה פונקציית השגיאה. באשר לשמפט שציינת, אכן פונקציית ויירשטראס היא דוגמה נגדית. דניאל ב. 19:16, 21 בפברואר 2011 (IST)
- המ... טוב, זה לא בשבילי עדיין. יש לך דוגמה נגדית יותר פשוטה מפונקציית ויירשטראס שסותרת את הטענה שלי (כזאת שני אוכל לזכור)? 79.177.54.126 19:35, 21 בפברואר 2011 (IST)
- לא ממש. פונקציית ויירשטראס היא אולי הדוגמה הכי פשוטה לפונציה רציפה שאינה גזירה. אם פונקציה היא כן גזירה בקטע כלשהו אז היא בוודאי מונוטנית (או קבועה) בסביבה של נקודה בקטע (מהמשפט הידוע שאם הנגזרת חיובית או שלילית הפונקציה עולה או יורדת בסביבה של הנקודה). לכן אין דוגמה פשוטה יותר. דניאל ב. 19:40, 21 בפברואר 2011 (IST)
- המ... טוב, זה לא בשבילי עדיין. יש לך דוגמה נגדית יותר פשוטה מפונקציית ויירשטראס שסותרת את הטענה שלי (כזאת שני אוכל לזכור)? 79.177.54.126 19:35, 21 בפברואר 2011 (IST)
- יש אינטגרלים שלא ניתן לחשב בשיטות אנליטיות, אך תמיד ניתן להתשמש בשיטות נומריות. לדוגמה פונקציית השגיאה. באשר לשמפט שציינת, אכן פונקציית ויירשטראס היא דוגמה נגדית. דניאל ב. 19:16, 21 בפברואר 2011 (IST)
- יש הוכחות לפונקציה שהיא אינטגרבילית אבל הפונקציה שלה עוד לא נתגלתה , ולגבי 2 אפשרות פשוטה היא הפונקציה Y שווה 1 . תודה .
שמש נופלת
עריכהקראתי, [באחד הספרים שנועדו להפריך הוכחות לקיום בורא לעולם, איני זוכר איזהו.] על 70 אלף צליינים בפורטוגל ב-1917, שהעידו שראו את השמש נופלת מהשמים אליהם. ניסיתי לחפש על כך בגוגל, ולא העליתי תוצאות. למישהו יש מושג נוסף על כך ? 147.236.33.131 19:30, 21 בפברואר 2011 (IST)
- בויקיפדיה האנגלית יש את הערך en:Miracle of the Sun. נשמע מתאים. 84.108.160.70 23:50, 21 בפברואר 2011 (IST)
Civil Rights ו-Human Rights
עריכהמה התרגום של שני המונחים הללו? ומה ההבדל ביניהם? תודה, קלונימוס - שיחה 19:51, 21 בפברואר 2011 (IST)
- זכויות אדם - human rights
- זכויות אזרח (או זכויות אזרחיות) - civil rights.
- על ההבדלים ראה למשל דברי רות גביזון כאן: [5] דב ט. - שיחה 21:20, 21 בפברואר 2011 (IST)
- שים לב שזכויות אזרח הוא הפניה לזכויות אדם. זהר דרוקמן - לזכר פול 21:27, 21 בפברואר 2011 (IST)
- זכויות אדם הן הזכויות המגיעים לכל אחד מאתנו בהיותו אדם כמו זכות לחיים, זכות לרכוש, זכות לחופש, זכות לשוויון ועוד. זכויות אלו שנקראו גם "זכויות טבעיות של האדם" קובצו במסמכים שונים שהמפורסמים ביניהם הם מגילות זכויות האדם של המהפכה הצרפתית ושל המהפכה האמריקאית.
זכויות אזרח הן הזכויות המגיעות לכל אחד מאתנו בהיותנו אזרחים כמו הזכויות להגנה משפטית, הגנה מפני אויבים במלחמה, הגנה בריאותית, הגנה מפני גזענות ועוד. בעוד שזכויות האדם הן מוחלטות וטבעיות וללא תמורה, זכויות האזרח הן חלק מהאמנה החברתית ביננו ובין הרשות (למשל, המדינה) ולצדן מופיעות גם החובות האזרחיות.--וידנפלד - שיחה 00:29, 22 בפברואר 2011 (IST)
- מעבר למה שנאמר, "זכויות אדם" אדם זה בקנוטציה יותר שמאלנית. חוק שיזם פוליטיקאי ימני ועוסק בנושאים אלה יקרא "חוק אזרחים ותיקים" או "Americans with Disability Act" ולא "חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות" (בעצם את החוק האחרון יזם שאול יהלום כך שאולי אני טועה). עִדּוֹ - שיחה 16:18, 22 בפברואר 2011 (IST)
גרף פונקציה תלת מימדי
עריכהשלום
באתר הזה, גרף של פונקציה כמו z=sin(x) או z=2*x מוצג כגרף תלת מימדי, למרות ש-y=0. מדוע זה כך? ומהן המקבילות התלת-מימדיות לפונקציות y=sinx ו-y=2x?
- אני מציע שתקרא את ההגדרה של פונקציה, בנוסחה הראשונה Y לא תלוי בX או בZ, אין סיבה שהוא יהיה 0 דווקא. אם עדיין לא הבנת, תנסה להקליד באתר:
- z=sin(X)
- y=10 בברכה, --איש המרק - שיחה 14:21, 22 בפברואר 2011 (IST)
עזרה בזיהוי תמונה
עריכהלפני כמה ימים נתקלתי בסמל דיי מוכר באינטרנט, אך אינני מצליחה להיזכר לאיזה נושא הוא קשור, או מה הוא מייצג. אשמח אם תוכלו לעזור לי :) קישור לתמונה: http://img696.imageshack.us/img696/2246/atheismfxp.jpg
Chipsy - שיחה 01:33, 22 בפברואר 2011 (IST)
- זה הסמל של ארגון שנקרא en:American Atheists. לא הכרתי את הסמל הזה קודם, אבל השם של הקובץ הסגיר למה הוא קשור . תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 01:52, 22 בפברואר 2011 (IST)
- תומר אתה פשוט תותח, תודה ענקית! Chipsy - שיחה 12:20, 22 בפברואר 2011 (IST)
גיור, חתונה, משרד הפנים
עריכהראשית, זאת לא שאלה של לקטר אלא אני רוצה להבין את הנוהל במדינה. איך הולך הקטע של החתונה בארץ? נגיד זוג רוצים להתחתן- באיזה שלב בודקים אם הם יהודים? איך זה הולך- הם צירכים לפנות לאיזה רב והרב יבדוק אם הם יהודים? לפי מה הוא בודק? נגיד שתיהם חילוניים לגמרי ולא מקיימים שום מצווה- האם זה הולך לפי הרישום במשרד הפנים? האם בודק שאין בעיות כמו נישואים קודמים שלא בוטלו וכדו'? נגיד איזה זוג התחתן כהלכה והתגרש שלא כהלכה (בחו"ל, עם עורכי דין וכל הסיפור, אבל בלי רב) -האם לרבנות יש איזהו דרך לבדוק?
אחרי החתונה, האם הרב מתקשר איכשהו למשרד הפנים מעדכן שם את הסטטוס של הזוג( רווק-לנשוי)? או שזה משהו שהם צריכים לעשות עם איזו תעודה שהוא נותן להם?
עכשיו לעניין הגיור( אני יודע שזה בתקשורת לאחרונה)- האם אנשים שעברו גיור משנים את סעיף הלאום במשרד הפנים? האם רב יכול לבדוק במשרד הפנים שאזרח כלשהו עבר גיור "כהלכה"? או שזה הולך רק לפי איזו תעודה שכל מי שעבר גיור צריך לשאת ושם רשום את המקום והזמן שהוא התגייר? האם מותר איכשהו לבטל גיור באופן פורמלי?
בבקשה רק בלי "הדתיים מנהלים לנו את המדינה" וכדו'. אני שואל רק איך הולכים הנהלים של התערבות הרבנות בעניין הפנים. 79.178.30.21 14:08, 22 בפברואר 2011 (IST)
- יש כאן בקיאים ממני בתהליך מן הסתם, ובכל זאת מספר כללים:
- הבדיקות בעניין יהדותם של הנרשמים לנישואין, רלוונטיות רק כאשר עולה ספק בעניין זה.
- עצם זה שהנרשמים אינם מקיימים מצוות, לא מהוה עילה לפקפוק ביהדותם.
- כאשר המבקש הוא גר צדק, הוא מתבקש להביא תעודת גירות, שקיבל מבית הדין שגייר אותו, כאשר במידה ויש ספיקות מתחילים את הבדיקה מכאן.
- במידה והמבקשים להירשם לנישואין, רשומים כמי שנישאו בעבר, הם נדרשים להביא אישור מבית הדין כהוכחה לגט שניתנה לבת זוג כהלכה.
- לאחרי הנישואין, מקבלים הזוג תעודת נישואין מהרב, והם ניגשים איתו למשרד הפנים ומשנים את הסטטוס מרווק לנשוי.
- גיור שנעשה כהלכה, אינו ניתן לביטול, לעומת זאת כאשר ברור שהגיור לא נעשה כהלכה, הגירות נחשבת למזויפת מהבחינה ההלכתית.
בברכה. טיפוסי - שו"ת 14:20, 22 בפברואר 2011 (IST)
- האם כל רב מקבל סמכות רשמית (שים לב - הוא מתפקד כ"פקיד" רשמי אם הוא זה שאחראי לנפק תעודות שיש להם תוקף משפטי) לחתן בני זוג לפי השקפתו? כלומר, בתיאוריה יכול להיות רב שיקפיד יותר ולא יאשר נישואין, בזמן שרב אחר ייחס פחות משמעות לתעודות וכן יאשר את הנישואין? אתה טוען שאין בדיקת יהדות אם אין ספקות? לי אישית אין שום תעודה רשמית המוכיחה שאני יהודי (בתעודת זהות יש כוכביות) - איך הרב יבדוק שאני לא מוסלמי או נוצרי( עוד הפעם-חילוני לגמרי)? האם בתיאוריה תעודת נישואין שניתנה על ידי הרב תספק את משרד הפנים אם בני הזוג אינם יהודים לפי ההלכה? 79.178.30.21 14:51, 22 בפברואר 2011 (IST)
- לא מובן איך אתה מצפה שרב מכל סוג, ייתן תעודת נישואין לאינם יהודים, אם לא הוא זה שמאשר או רושם את נישואיהם. אני רוצה לקוות שכל הפקידים וכל הרבנים המשמשים בתפקיד שלטוני, ממלאים את תפקידיהם במקצועיות ואינם מועלים בסמכותם המוקנית להם בחוק. ולשאלתך, אין לי ספק שאם אתה יהודי, לא תהיה לך בעיה לשכנע את הרב בכך בקלות, לגבי מוסלמי ונוצרי סביר להניח שהם לא יפנו לרב לצורך רישום נישואין, אלא אם כן הם חומדים לצון. בברכה. טיפוסי - שו"ת 15:05, 22 בפברואר 2011 (IST)
- אם אתה אזרח ישראל, אז במרשם האוכלוסין, אתה רשום כיהודי, ובתעודת הזהות מופיע התאריך העברי של לידתך, המעיד על היותך יהודי. בברכה, --איש המרק - שיחה 15:22, 22 בפברואר 2011 (IST)
- האם לרבנות יש גישה למרשם האוכלוסין? וגם לא עניתם לי על השאלה- כל רב במדינת ישראל הוא בעל סמכות לנפק תעודת נישואין? אני בטוח ב100% שהשיטה של הרב זה לא לבקש תעודת זהות ולבדוק אם יש שם תאריך עברי. כי יש גם לא יהודים ( בני משפחות של יהודים) שרשום להם תאריך עברי( ולפי ההלכה הם אינם יהודים). ולטיפוסי- אם כמו שאתה אומר הרב לא עושה תחקיר כי יוצא מנקודת הנחה שכל מי שבא עליו הוא יהודי, אז לכל ה"מישלינגה" לא היה שום צורך להתחתן בחו"ל( ובארץ יש קבוצה די גדולה של אשים שפסולים מלהתחתן בגלל שהם אינם שייכים לאף דת). ככה שכנראה שכן עושים תחקיר על כל חתונה( אחרת איך היו עולים על אלו שאמא שלהם לא יהודיה). האם יש פה כאלה שמכירים את הנהלים באופן אישי( התעסקו עם זה או משהו)? לגבי גר שקר: אם מישהו קיבל תעודה מרבנות המצביעה על כך שהוא עבר גיור, אבל בפועל הוא לא שומר על ההלכה, אלא התגייר לצורך קבלת זכויות אזרח שוות ליהודי- האם קיימת לרבנות הסמכות למנוע ממנו להתחתן או לשלול ממנו זכויות אחרות( אני מדבר כמובן על זכויות שיש להם קשר כלשהו לפולחן ודת, ולא על זכויות האדם בכלליות)?
- אנונימי, זה יהיה הרבה יותר סמכותי, אם תרים טלפון ללשכת הרבנות האזורית במקום מגוריך, כדי לקבל תשובות מדויקות לשאלותיך, ובכל זאת, הרבנות לא נותנת תעודת גיור למי שהתגייר רק לצורך קבלת זכויוות אזרח שוות ליהודי, אלא אם כן היא מועלת בתפקידה, גיור זה לא מושג משפטי הקביל הלכתית, אלא מושג הלכתי הקביל משפטית. טיפוסי - שו"ת 17:15, 22 בפברואר 2011 (IST)
- על מנת לחתן אנשים במדינת ישראל על הרב להיות בעל דבר שנקרא "כושר לנישואין", זו מעין תעודה שהרב מקבל מהרבנות הראשית. אם לרב יש ספק בעניין יהדות אחד הצדדים מתקיים בירור, בבית דין. מתניה • שיחה 18:13, 22 בפברואר 2011 (IST)
- מעניין. האם יש איזו דרך של תקשורת הפוכה? כלומר דברים שמשרד הפנים מכתיב לרבנות( בקשר לדיני נישואין אני מדבר)? או שלרבנות שי אוטונומיה מוחלטת בקבלת החלטות? אגב, האם קיים חוק מדינה המונע מרב לקחת כסף או טובות הנאה תמורת שירותיו(קרי שוחד)? כי אם באופן רשמי הוא לא מוגדר כפקיד מדינה, אבל בפועל הוא מנפק תעודות בעלות תוקף משפטי, אז כעיקרון זה מאפשר לו "לזייף" בקבלת החלטות תמורת תשלום ( אני לא אומר שרבנים עושים ככה! פשוט השאלה היא האם חוקי מדינה מגדירים את זה כשוחד והאם רב כזה יקבל עונש). 79.178.30.21 18:37, 22 בפברואר 2011 (IST)
- בדרך כלל, לרבנות יש אוטונומיה מוחלטת בהחלטותיה, שכן היא שואבת את סמכותה מכוח ההלכה ורק לאחר מכן מכוח החוק, לגבי זיוף תעודות, דווקא פורסם על רב שחילק תעודות גירות בניגוד לכללים, אך הוא לא נענש. טיפוסי - שו"ת 18:43, 22 בפברואר 2011 (IST)
- זה עבר פה יחסית בשקט, אז הנה: לא נכון, היא קודם כל שואבת את סמכותה מכוח החוק ורק לאחר מכן מכח ההלכה; כמוך, גם שם לפעמים מתבלבלים בעניין הזה. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 08:59, 23 בפברואר 2011 (IST)
- הפרדוקס בעניין זה הוא, כיוון שהחוק מכיר בסמכות ההלכה, לעומת זאת ההלכה אינה מכירה בסמכות החוק, למעט מקרים מצומצמים של דינא דמלכותא, ובתנאים מיוחדים. טיפוסי - שו"ת 11:48, 23 בפברואר 2011 (IST)
- התבלבלת לגמרי. הרבנות הראשית קיימת מכח חוק הרבנות הראשית ומשם סמכותה. אין זה משנה אם ההלכה מכירה בסמכות החוק, בתי המשפט הם הפוסקים האחרונים בערעורים על החלטות של הרבנויות השונות. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 12:59, 23 בפברואר 2011 (IST)
- ההיגד הנכון הוא, שהחוק הסמיך את הרבנות הראשית לפעול במספר תחומים במדינת ישראל, בכפוף להלכה היהודית בלבד, ומנגד הסמיך החוק את בתי המשפט האזרחיים לערעורים על החלטות הרבנות הראשית, כאשר במקרה שהן מנוגדות להחלטת הרבנות, הן החלטות משפטיות אזרחיות שאינן קשורות לרבנות הכפופה כאמור אך ורק להלכה, ובכך כוחה של הרבנות לפעול על פי ההלכה אכן הוגבל, ומכאן ההתנגדות הנרחבת להקמת הרבנות שהיתה בימים ההם. טיפוסי - שו"ת 13:25, 23 בפברואר 2011 (IST)
- זה ניסוח פתלתל מאוד כדי להמנע מלהגיד שהרבנות מחוייבת לפעול קודם על פי חוקי מדינת ישראל ורק לאחר מכן על פי חוקי ההלכה. נראה אותך גם דוחף לתוכו את זה שהחלטות של בתי המשפט מחייבות את הרבנות לעתיד. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 21:01, 23 בפברואר 2011 (IST)
- אתה כנראה גם מבין שהמצב פתלתל, שכן ברור לך שהרבנים באופן אישי לא מחויבים אלא לשיקולי ההלכה, אחרת הם אינם עונים על ההגדרה רבנים כלל, אלא שאתה צודק וההגבלות שהטיל על עצמאותם החוק, בעייתית מאד מבחינה הלכתית, ולהמחשה אין אחר ורע בהיסטוריה הרבנית והלכתית מושג לערעור על פסק הלכה או על החלטת בית דין. טיפוסי - שו"ת 00:08, 24 בפברואר 2011 (IST)
- אין לי מושג מה קרה בהיסטוריה הרבנית וההלכתית אבל יש לי הרגשה שגם לך אין ואתה רק מרגיש שיש לך כי קראת בספרים שנבחרו עבורך בישיבה. גם לא ברור לי מה זה אומר שהם "לא מחויבים אלא לשיקולי ההלכה, אחרת הם אינם עונים על ההגדרה רבנים כלל". בפועל, הם פועלים במסגרת ההלכה בגבולות שמתיר להם החוק ולא אתה הק' תשלול מהם את התואר רב. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 13:06, 24 בפברואר 2011 (IST)
- אתה כנראה גם מבין שהמצב פתלתל, שכן ברור לך שהרבנים באופן אישי לא מחויבים אלא לשיקולי ההלכה, אחרת הם אינם עונים על ההגדרה רבנים כלל, אלא שאתה צודק וההגבלות שהטיל על עצמאותם החוק, בעייתית מאד מבחינה הלכתית, ולהמחשה אין אחר ורע בהיסטוריה הרבנית והלכתית מושג לערעור על פסק הלכה או על החלטת בית דין. טיפוסי - שו"ת 00:08, 24 בפברואר 2011 (IST)
- זה ניסוח פתלתל מאוד כדי להמנע מלהגיד שהרבנות מחוייבת לפעול קודם על פי חוקי מדינת ישראל ורק לאחר מכן על פי חוקי ההלכה. נראה אותך גם דוחף לתוכו את זה שהחלטות של בתי המשפט מחייבות את הרבנות לעתיד. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 21:01, 23 בפברואר 2011 (IST)
- ההיגד הנכון הוא, שהחוק הסמיך את הרבנות הראשית לפעול במספר תחומים במדינת ישראל, בכפוף להלכה היהודית בלבד, ומנגד הסמיך החוק את בתי המשפט האזרחיים לערעורים על החלטות הרבנות הראשית, כאשר במקרה שהן מנוגדות להחלטת הרבנות, הן החלטות משפטיות אזרחיות שאינן קשורות לרבנות הכפופה כאמור אך ורק להלכה, ובכך כוחה של הרבנות לפעול על פי ההלכה אכן הוגבל, ומכאן ההתנגדות הנרחבת להקמת הרבנות שהיתה בימים ההם. טיפוסי - שו"ת 13:25, 23 בפברואר 2011 (IST)
- התבלבלת לגמרי. הרבנות הראשית קיימת מכח חוק הרבנות הראשית ומשם סמכותה. אין זה משנה אם ההלכה מכירה בסמכות החוק, בתי המשפט הם הפוסקים האחרונים בערעורים על החלטות של הרבנויות השונות. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 12:59, 23 בפברואר 2011 (IST)
- הפרדוקס בעניין זה הוא, כיוון שהחוק מכיר בסמכות ההלכה, לעומת זאת ההלכה אינה מכירה בסמכות החוק, למעט מקרים מצומצמים של דינא דמלכותא, ובתנאים מיוחדים. טיפוסי - שו"ת 11:48, 23 בפברואר 2011 (IST)
- זה עבר פה יחסית בשקט, אז הנה: לא נכון, היא קודם כל שואבת את סמכותה מכוח החוק ורק לאחר מכן מכח ההלכה; כמוך, גם שם לפעמים מתבלבלים בעניין הזה. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 08:59, 23 בפברואר 2011 (IST)
- בדרך כלל, לרבנות יש אוטונומיה מוחלטת בהחלטותיה, שכן היא שואבת את סמכותה מכוח ההלכה ורק לאחר מכן מכוח החוק, לגבי זיוף תעודות, דווקא פורסם על רב שחילק תעודות גירות בניגוד לכללים, אך הוא לא נענש. טיפוסי - שו"ת 18:43, 22 בפברואר 2011 (IST)
- מעניין. האם יש איזו דרך של תקשורת הפוכה? כלומר דברים שמשרד הפנים מכתיב לרבנות( בקשר לדיני נישואין אני מדבר)? או שלרבנות שי אוטונומיה מוחלטת בקבלת החלטות? אגב, האם קיים חוק מדינה המונע מרב לקחת כסף או טובות הנאה תמורת שירותיו(קרי שוחד)? כי אם באופן רשמי הוא לא מוגדר כפקיד מדינה, אבל בפועל הוא מנפק תעודות בעלות תוקף משפטי, אז כעיקרון זה מאפשר לו "לזייף" בקבלת החלטות תמורת תשלום ( אני לא אומר שרבנים עושים ככה! פשוט השאלה היא האם חוקי מדינה מגדירים את זה כשוחד והאם רב כזה יקבל עונש). 79.178.30.21 18:37, 22 בפברואר 2011 (IST)
- על מנת לחתן אנשים במדינת ישראל על הרב להיות בעל דבר שנקרא "כושר לנישואין", זו מעין תעודה שהרב מקבל מהרבנות הראשית. אם לרב יש ספק בעניין יהדות אחד הצדדים מתקיים בירור, בבית דין. מתניה • שיחה 18:13, 22 בפברואר 2011 (IST)
- אנונימי, זה יהיה הרבה יותר סמכותי, אם תרים טלפון ללשכת הרבנות האזורית במקום מגוריך, כדי לקבל תשובות מדויקות לשאלותיך, ובכל זאת, הרבנות לא נותנת תעודת גיור למי שהתגייר רק לצורך קבלת זכויוות אזרח שוות ליהודי, אלא אם כן היא מועלת בתפקידה, גיור זה לא מושג משפטי הקביל הלכתית, אלא מושג הלכתי הקביל משפטית. טיפוסי - שו"ת 17:15, 22 בפברואר 2011 (IST)
- האם לרבנות יש גישה למרשם האוכלוסין? וגם לא עניתם לי על השאלה- כל רב במדינת ישראל הוא בעל סמכות לנפק תעודת נישואין? אני בטוח ב100% שהשיטה של הרב זה לא לבקש תעודת זהות ולבדוק אם יש שם תאריך עברי. כי יש גם לא יהודים ( בני משפחות של יהודים) שרשום להם תאריך עברי( ולפי ההלכה הם אינם יהודים). ולטיפוסי- אם כמו שאתה אומר הרב לא עושה תחקיר כי יוצא מנקודת הנחה שכל מי שבא עליו הוא יהודי, אז לכל ה"מישלינגה" לא היה שום צורך להתחתן בחו"ל( ובארץ יש קבוצה די גדולה של אשים שפסולים מלהתחתן בגלל שהם אינם שייכים לאף דת). ככה שכנראה שכן עושים תחקיר על כל חתונה( אחרת איך היו עולים על אלו שאמא שלהם לא יהודיה). האם יש פה כאלה שמכירים את הנהלים באופן אישי( התעסקו עם זה או משהו)? לגבי גר שקר: אם מישהו קיבל תעודה מרבנות המצביעה על כך שהוא עבר גיור, אבל בפועל הוא לא שומר על ההלכה, אלא התגייר לצורך קבלת זכויות אזרח שוות ליהודי- האם קיימת לרבנות הסמכות למנוע ממנו להתחתן או לשלול ממנו זכויות אחרות( אני מדבר כמובן על זכויות שיש להם קשר כלשהו לפולחן ודת, ולא על זכויות האדם בכלליות)?
- עשיתם קצת בלגן. רישום הנישואין בישראל מתנהל ברבנות. זוג יהודים שרוצים להינשא הולכים לרבנות ופותחים תיק. ברגע שהם מקבלים אישור, תהליך קצר בדרך כלל, הם יכולים להינשא. הרב בחתונה משמש עד ואת עדותו הוא חותם על הכתובה אבל הוא לא מחתן אלא הגבר מקדש את אשתו. לא חייבים שיהיה רב נוכח בטקס על מנת להיות מוכר לנישואים, הרבה ממנהלי הטקסים הם אברכים בלי סמיכות לרבנות ויש מקרים רבים בהם עורך הטקס הוא אדם שאינו רב וחתימתו מקובלת על הרבנות . זאת אומרת שאי אפשר ללכת לרב אקראי ולהנשא דרכו. וינברג - שיחה 00:25, 24 בפברואר 2011 (IST)
- הערתך צודקת, אך לא נראה שהיה מישהו שלא הבין את זה כך. טיפוסי - שו"ת 00:37, 24 בפברואר 2011 (IST)
שאלה נוספת
עריכההאם היה פעם מקרה (אמיתי לא תיארתי) בו רשויות החוק ( החילוניות) הטילו ווטו או ביטלו באיזו דרך החלטה של רבנות שניתנה לפי ההלכה? האם קיים מנגנון שמאזן את הסמכויות של הרבנות ( שמה לא יפסקו לפי התורה "איש אשר יקלל את-אביו ואת-אימו מות יומת", ויקרא פרק כ). 79.179.12.187 12:34, 24 בפברואר 2011 (IST)
- זכור לי שלאחרונה ביקשה מיסיונרית מבית המשפט לחייב את הרבנות באיזור מגוריה להעניק הכשר לקונדיטוריה שבבעלותה, בניגוד לתנאים שהתנתה רב העיר במקרה שלה, ורב העיר הצהיר שהוא לא יחרוג מהחלטתו שנובעת משיקולי הלכה גרידא, גם אם יתלו אותו בכיכר העיר, ולבסוף בג"צ הפך את החלטתו וקיבל את עמדת הרבנות ורב העיר, ובאופן כללי כבר נכתב לעיל שכמעט על כל החלטה של הרבנות, נתונה הרשות לערער בפני בתי המשפט החילוניים בישראל. טיפוסי - שו"ת 12:57, 24 בפברואר 2011 (IST)
- כתבתי לפני התנגשות עריכה: בוודאי, זה קורה כל הזמן בדיני משפחה. אחד הצדדים לא מרוצה מהאופן שלפיו בית הדין הרבני פסק גט והוא מערער לבית משפט המחוזי. עוד דוגמה שאני מצליח לזכור היא שבית המשפט קבע שאסור לרבנות לשלול תעודת כשרות על סמך דברים שאינם קשורים בכשרות גופא (למשל, פתיחת העסק בשבת). תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 13:06, 24 בפברואר 2011 (IST)
- בקישור הזה ניתן לראות שאתה טועה לפחות בדוגמה שנקטת בה. טיפוסי - שו"ת 13:13, 24 בפברואר 2011 (IST)
- אנסה למצוא מקור לאירוע שאני זוכר. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 13:36, 24 בפברואר 2011 (IST)
- בקישור הזה ניתן לראות שאתה טועה לפחות בדוגמה שנקטת בה. טיפוסי - שו"ת 13:13, 24 בפברואר 2011 (IST)
- התכווני בעיקר לחריגה מסמכויות דתיות נטו לסמכויות משפטיות של ממש ונתתי דוגמה לעונש מוות לפי ההלכה- שכמובן לא יכול להיות רלוונטי לחוקי מדינה מודרנית. ידוע לכולנו שהלכה מכסה את כל תחומי החיים החל מלידה ודיני פלילים עד למחשבות בשירותים (ואני לא מגזים). אז כל החלטה שהיא יכולה לקבל תוקף הלכתי אם מנמקים אותה מספיק. אז השאלה היא האם קיים מנגנון שמגביל את הרבנות מפני עריצות הדת- ניקח את הדוגמה הקיצונית של עונש מוות על לקלל את הוריך. 79.179.12.187 13:13, 24 בפברואר 2011 (IST)
- בפועל לא מאפשרים לבתי דין אפילו לדון בדיני ממונות, למרות ששני הצדדים מעוניינים בדין תורה, כיוון שהם מאמינים יותר בזה, מאשר לבתי המשפט, כך שהתחומים בהם ניתנה להם סמכות לדון מתוחמת ומצומצמת ובוודאי לא נוגעת בדיני נפשות, השאלה שיכולה להישאל היא, מה יהיה במידה ותהיה כאן מדינת הלכה בעניין זה, והתשובה, עונש מוות בכל מקרה לא יהיה, שכן צריך סנהדרין ובית מקדש קיים לשם כך, לגבי האם המצב החברתי יהיה תקין וטוב יותר, זה תלוי בעיני המתבונן, בברכה. טיפוסי - שו"ת 13:24, 24 בפברואר 2011 (IST)
- דיני משפחה, ממון וזכויות אזרחיות הן "סמכויות משפטיות" כדבריך. בישראל חלקן ניתנו בידי הרבנות לעסוק בהן. זה שההלכה "מכסה את כל תחומי החיים..." זאת אמירה שדתיים רבים חוזרים עליה כדי לשכנע אנשים (בעיקר כדי להחזיר בתשובה), זה לא הופך אותה לנכונה. אם זה היה נכון, לא היה צריך לפסוק פסקי הלכה חדשים. בכל מקרה, כוחה של הרבנות הראשי מוגבל לדברים שמותר לה לעשות ועל כל החלטה שלה ניתן לערער לבית המשפט המחוזי (במידה וההחלטה היא בסמכות) או לבג"ץ במידה והרבנות חרגה מסמכותה. עוד על כך תוכל לקרוא בערך הרבנות הראשית לישראל#חוק הרבנות הראשית לישראל. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 13:36, 24 בפברואר 2011 (IST)
- על פי היהדות הרבנית השואל צודק, ואכן ההלכה מכסה את כל תחומי החיים, וכך ההגות היהודית מפרשת את קבלת התורה שבעל פה בידי ישראל, כזה שכולל גם את הפסיקות המתחדשות בהתאם לתנאים המתחדשים, ואכמ"ל, לסיכום כפי שהוכחתי לעיל מדובר בפרדוקס לא פשוט. טיפוסי - שו"ת 13:39, 24 בפברואר 2011 (IST)
- דיני משפחה, ממון וזכויות אזרחיות הן "סמכויות משפטיות" כדבריך. בישראל חלקן ניתנו בידי הרבנות לעסוק בהן. זה שההלכה "מכסה את כל תחומי החיים..." זאת אמירה שדתיים רבים חוזרים עליה כדי לשכנע אנשים (בעיקר כדי להחזיר בתשובה), זה לא הופך אותה לנכונה. אם זה היה נכון, לא היה צריך לפסוק פסקי הלכה חדשים. בכל מקרה, כוחה של הרבנות הראשי מוגבל לדברים שמותר לה לעשות ועל כל החלטה שלה ניתן לערער לבית המשפט המחוזי (במידה וההחלטה היא בסמכות) או לבג"ץ במידה והרבנות חרגה מסמכותה. עוד על כך תוכל לקרוא בערך הרבנות הראשית לישראל#חוק הרבנות הראשית לישראל. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 13:36, 24 בפברואר 2011 (IST)
- בפועל לא מאפשרים לבתי דין אפילו לדון בדיני ממונות, למרות ששני הצדדים מעוניינים בדין תורה, כיוון שהם מאמינים יותר בזה, מאשר לבתי המשפט, כך שהתחומים בהם ניתנה להם סמכות לדון מתוחמת ומצומצמת ובוודאי לא נוגעת בדיני נפשות, השאלה שיכולה להישאל היא, מה יהיה במידה ותהיה כאן מדינת הלכה בעניין זה, והתשובה, עונש מוות בכל מקרה לא יהיה, שכן צריך סנהדרין ובית מקדש קיים לשם כך, לגבי האם המצב החברתי יהיה תקין וטוב יותר, זה תלוי בעיני המתבונן, בברכה. טיפוסי - שו"ת 13:24, 24 בפברואר 2011 (IST)
- התכווני בעיקר לחריגה מסמכויות דתיות נטו לסמכויות משפטיות של ממש ונתתי דוגמה לעונש מוות לפי ההלכה- שכמובן לא יכול להיות רלוונטי לחוקי מדינה מודרנית. ידוע לכולנו שהלכה מכסה את כל תחומי החיים החל מלידה ודיני פלילים עד למחשבות בשירותים (ואני לא מגזים). אז כל החלטה שהיא יכולה לקבל תוקף הלכתי אם מנמקים אותה מספיק. אז השאלה היא האם קיים מנגנון שמגביל את הרבנות מפני עריצות הדת- ניקח את הדוגמה הקיצונית של עונש מוות על לקלל את הוריך. 79.179.12.187 13:13, 24 בפברואר 2011 (IST)
איזה עץ זה?
עריכההעץ צולם היום ליד בקוע (שפלת יהודה).
-
מראה כללי
-
עלים, פירות וקוצים
תודה, Ranbar - שיחה 14:33, 22 בפברואר 2011 (IST)
- האין זה שיזף מצוי? קיפודנחש - שיחה 15:16, 22 בפברואר 2011 (IST)
- נראה שכן, אלא שהמיקום אינו שגרתי לעץ זה וגם העובדה שיש עליו פירות בעונה זו. אבל צורת העלים והקוצים מוכיחים. תודה. Ranbar - שיחה 17:36, 22 בפברואר 2011 (IST)
- האין זה שיזף מצוי? קיפודנחש - שיחה 15:16, 22 בפברואר 2011 (IST)
זכויות נכה צה"ל ושיטת מצליח
עריכהמשרד הביטחון משלם עבור נכי צה"ל שליש מהארנונה ואת אגרת הטלוויזיה. כל זאת בתנאי שהדוואר לא מתבלבל ולא מחזיר את אל משרד הביטחון את המכתבים שנשלחו לנכה. ברגע ששלושה מכתבים חוזרים אל השולח, זכויות אלה נעלמות בלא הודעה.
מסתבר שזה מה שקרה כשהייתי בשיקגו וקיבלתי ערמות דואר בכל חופשת מולדת. לא שמתי לב ששלושה מכתבים חסרים שם ושאני משלם יותר מדי ארנונה. הדייר התמים שלי שילם כאילו במקומי את אגרת הטלוויזיה שאף אחד לא היה אמור לשלם.
האם אוכל לקבל את הארנונה בחזרה עם ריבית והצמדה. או טוב יותר - האם אוכל לתבוע ממשרד הביטחון שישלם לי את הארנונה ששילמתי בשיקגו (אם כבר מתחילים להתחשבן ולהתמם, שם זה יקר יותר...)?
בתודה, חברכם הנעשק. עִדּוֹ - שיחה 16:02, 22 בפברואר 2011 (IST)
- זה לא מדויק. אם לא התגוררת בדירה כי השכרת אותה אז היתה חובה עליך לשנות את שם הדייר ברשות המקומית ואין סיבה שהוא יקבל הנחה. מה זה כאילו במקומך? אם היתה לו טלוויזיה הוא היה צריך לשלם אגרה. אם לא רשות השידור צריכה לדעת שלא שהית בארץ (זאת חובתך ולא חובתה). Shannen - שיחה 18:09, 22 בפברואר 2011 (IST)
- האם משרד הביטחון אמור היה לשלם לי מסי עירייה בחוץ לארץ? דהיינו עבור עיריית שיקגו? עִדּוֹ - שיחה 00:20, 23 בפברואר 2011 (IST)
- עידו, אני יכול רק להניח כי לפי הגדרת החוק (או התקנות) המדובר בארנונה למועצה מקומית/עיריה מוכרת בישראל.
קו כללי, להבנתי, זכויות סוציאליות הן בגדול אישיות ואינן ניתנות להעברה.
הסייג היחיד לכך שאני מכיר, הוא בן/בת-זוג.
ההנחות הנ"ל אינן מוצמדות לדירה או למקלט הטלויזיה, אלא למקבל ההטבה - זה אתה.
זה כמו שאמא שלי תרצה להעביר לי את תעודת הנסיעה המוזלת שלה.
בתור אזרחית ותיקה, היא מקבל 50% באגד או משהו כזה.
זה לא אומר שהיא יכולה להעביר לי את כרטיסייתה המוזלת (ובכך להעביר אלי את ההטבה).
אני יכול לנחש שאתה אולי חושב ש"מש' הבטחון מוכן לשלם XX,XXX ארנונות בשנה לנכיו" ומה אכפת לי באיזו חלוקה... אני לא בטוח שזו ההסתכלות הנכונה.
לגבי המנגנון לביטולה של ההטבה - גם הוא נראה לי שקול והגיוני. סך הכל, המדובר בהנחה בארנונה. אם לא מצליחים להשיג אותך בכתובת מסויימת, כנראה שאתה לא שם, ולכן לא משלם שם ארנונה (ופועל יוצא, אינך זקוק להנחה בארנונה).
אני חושב שבמקרה ספציפי זה, הכינוי מצליח הוא לכל הפחות שגוי. סורי :(- אמי התלוננה בפניי שאחרי מות אבי "לקחו לה" את הנחת נרדפי הנאצים. לי היה ברור שהרשות המקומית צודקת במקרה הזה. Shannen - שיחה 21:08, 23 בפברואר 2011 (IST)
- זה ממש לא דומה. אם כנכה צה"ל הייתי זכאי לרכב נגיש, כן הייתי מקבל אותו בשיקגו. אני נכה צה"ל גם כשאני בלימודים בחוץ לארץ. הסייג היחיד שאני מכיר לעניין הרכב הנגיש הוא שנכה שטס כל הזמן במסגרת עבודתו בין שתי מדינות, זכאי לרכב נגיש ממומן רק באחת מהן ואותה אחת היא לבחירתו.
- עוד הברקה של משרד הביטחון היא שהחזרים רטרואקיביים הם מקסימום שנה אחורה. מה זה אמור להיות? במס הכנסה זה הרבה יותר שנים אחורה. עִדּוֹ - שיחה 22:18, 23 בפברואר 2011 (IST)
- התייעצת עם מישהו באגף השיקום?
אבי היה נכה צה"ל ותמיד-תמיד היו עוזרים לו שם.
הם לא יתנו לך מה שאסור להם, אבל בפירוש הם לא נוקטים בתרגילי מצליח.
אם מגיע לך (נניח) החזר ארנונה על הארנונה ששילמת בחו"ל, הם הראשונים שיאמרו לך זאת, וימלאו איתך את הטופס.
אני זוכר שעם אבי הם ממש התעקשו שהוא יקח מענק סיוע לרכישת רכב, וכך החלפנו את הרנו המצ'וקמקת שהיתה לנו.
דבר איתם, והעיקר תהיה בריא :) דוד- הפעם הייתה לי אתם חוויה שונה. בירורים לאורך ימים וסיבובים וחזרה שוב ושוב למוקדנית כאילו שלבקש לדבר עם עובדת הרווחה זה כמו לדרוש שיחה עם ראש הממשלה.... עִדּוֹ - שיחה 12:17, 24 בפברואר 2011 (IST)
- התייעצת עם מישהו באגף השיקום?
- אמי התלוננה בפניי שאחרי מות אבי "לקחו לה" את הנחת נרדפי הנאצים. לי היה ברור שהרשות המקומית צודקת במקרה הזה. Shannen - שיחה 21:08, 23 בפברואר 2011 (IST)
- עידו, אני יכול רק להניח כי לפי הגדרת החוק (או התקנות) המדובר בארנונה למועצה מקומית/עיריה מוכרת בישראל.
- האם משרד הביטחון אמור היה לשלם לי מסי עירייה בחוץ לארץ? דהיינו עבור עיריית שיקגו? עִדּוֹ - שיחה 00:20, 23 בפברואר 2011 (IST)
זיהוי בעלי חיים ואיזה עץ או שניים
עריכהאשמח לכל סיוע במשתמש:מתניה/גן החיות התנכ"י, עברו חודשיים, ולא כתבתי מה צילמתי. אני סניל ידוע, מי רוצה לעזור? מתניה • שיחה 16:17, 22 בפברואר 2011 (IST)
- כנס לאתר הרשמי של גן החיות התנכ"י. יש שם רשימה ותמונות של כל החיות בגן...--MT0 - שיחה 20:45, 22 בפברואר 2011 (IST)
מומחה, אנא תמצת לי את המושג פוסטמודרניזם
עריכהלא הבנתי מה הבעייה איתם?, האם הם והניו-אייג' זה אותו מחנה בדיוק?,
ואם לא, מדוע המדע מתנגד להם?.
תודה.
- פוסט מודרניזם הוא פוסט פילוסופיה. דהיינו, יאוש מהחשיבה וכניעה לכל מה שאיזה מישהו אומר, כאשר הכניעה היא במסווה של נאורות ואי החשיבה היא במסווה של תחכום. עִדּוֹ - שיחה 00:18, 23 בפברואר 2011 (IST)
- זו פרשנות מאוד מסויימת (וביקורתית) של המושג, הרחב עד מאוד.
- הייתי רוצה לומר שניתן ללמוד על הנושא בערך פוסטמודרניזם, אבל אני חושב שהערך כתוב בצורה מבולבלת ו"מכיל סתם ערב רב של רעיונות לגבי הפוסט מודרניזם ללא כל סדר נראה לעין" או מקורות רציניים - כתבתי כבר לפני יותר מ-4 שנים[!]). בכל אופן, על הניו-אייג' ניתן ללמוד מעט מהערך העידן החדש.
- בנוגע ליחס בינהם - הם שני דברים שונים. בניו-אייג' הכוונה לתורות ואמונות, לרוב בעלות גוון דתי לרוב, שנשענות על מקורות קדומים. העיסוק בניו אייג', כמעט לפי הגדרה, מנותק מהממסד האקדמי.
- פוסטמודרניזם לעומת זאת, הוא מונח רחב שמציין בעיקר אסכולת חשיבה אקדמית שערערה על המחשבה המודרנית בתחומים של מדעי הרוח ומדעי החברה, אבל גם באמנות, ארכיטקטורה ותחומים אחרים. נדמה לי שבכל התחומים הללו היא השפיעה השפעה אדירה והובילה שינויים רבים.
- "המדע" לא מתנגד לאף אחד מהם, עד כמה שאני יודע, אבל רעיונות של ניו-אייג' מתבססים בד"כ על מקורות דתיים, ודוחים את דרכי המחקר והאימות המדעיים, ולכן נדמה לי שרוב בין המדעניות לא מקבל את הרעיונות שלו (לפחות אלה מבינהם שקשורים בעולם החומר. דוגמא מתבקשת היא רפואה אלטרנטיבית, ניו-אייג'ית, שפעמים רבות מציגה שיטות שלא זכו לאימות בצורה של ניסוי מהימן, והרפואה ה"מדעית" לא מכירה בהן. מצד שני לא חסרות רופאות שמשתמשים בשיטות כאלה, למרות שאני מנחש שמדובר במיעוט מבין כלל הרופאות).
- ביחס לפוסט-מודרניזם - כל זמן שהחשיבה הפוסט-מודרנית ערערה מוסכמות ושינתה סדרי עולם בתחומים של מדעי החברה והרוח, לא היה ל"מדע" (המיוחס בד"כ למדעים המדוייקים, למרות עירוב השמות המבלבל) יותר מדי מה להגיד עליה. אך היו גם הוגים פוסט-מודרניסטים שניסו לערער על מוסכמות מתחום המדעים המדוייקים, ונדמה לי שנסיונות אלו נדחו על ידי המדעניות העוסקות בתחום (עד כמה שאני מבין, לרוב בצדק. המדעים המדוייקים הרבה יותר חמורים בדרישותיהם ולכן פחות הטיות שקשורות להלך המחשבה של החוקרות "נספגות" בהם).
- אני לא מומחה בתחום, אז ייתכן שנפלו טעויות בדבריי, ואני מקווה שאם כך קרה, תהיה מי שתתקן ותדייק. יוסאריאן • שיחה
- כתבת יפה, יוסאריאן, אבל נדמה לי שקצת הארכת אודות היחס לפוסט-מודרניזם ומקומו בחברה הנוכחית, וקיצרת בהגדרת הדבר עצמו.
- גם אני לא מומחה בתחום, אבל אנסה לכתוב כמיטב הבנתי.
- המונח "מודרניזם" מציין אוסף של תפיסות עולם, תרבות, היסטוריה, ערכים והשקפות שהפכו מקובלים בעידן המודרני (אודותיו יש לנו שני ערכים: העידן המודרני ומודרניות); ביניהם תיעוש רב, הגמוניזציה - כמעט - של שיטת השלטון הדמוקרטית, רציונליזציה של אמונות ודעות - ומכאן קצרה הדרך לחילון, ערכים מערביים וכדו'.
- הפוסט-מודרניזם מציין עזיבה, או נטייה כזאת, של אוסף המאפיינים הללו, מסיבות רבות שונות; ביניהם רצון לחדול מראייה רציונלית טהורה והתחברות לנפש והרגש, השפעות מהמזרח הרחוק, ייאוש ואכזבה מתחלואי החברה המערבית ועוד ועוד. גוונא • שיחה • פנים חדשות לערכי הלכה 14:19, 23 בפברואר 2011 (IST)
- זה לא מדוייק כלל וכלל. אם מישהו/י רוצה ללמוד על פוסטמודרניזם, אז מוטב לקרוא את ספריהם של פרדריק ג'יימסון וז'אן פרנסואה ליוטר. דורית 14:25, 23 בפברואר 2011 (IST)
- התוכלי לפרט מעט?
נדמה לי שהקישור שגוונא עשה בין פוסטמודרניזם ל"התחברות לנפש והרגש, [ו]השפעות מהמזרח הרחוק" לא מש מדוייק, התוכלי להסביר מה עוד?יוסאריאן • שיחה 14:32, 23 בפברואר 2011 (IST)- אין דבר כזה "קישור לא מדויק", כי כמעט כל דבר ניתן לייצוג באמצעות תפיסה מודרנית או פוסט-מודרנית; אני בכל זאת חושב שהדוגמאות שהבאתי הן יישומים שמדגימים יפה את התפיסה הפוסט-מודרנית, גם אם ודאי לא מקיפים את כולה, כי כאמור, כל דבר ניתן לייצוג באמצעות תפיסה מודרנית ובאמצעות תפיסה פוסט-מודרנית.
- כך לדוגמה נכתב בספרייה של מט"ח: "לאחר מקרי ההשמדה ההמוניים שנעשו בשם ה"רציונליות" וה"מדעיות", לא בידי ברברים שהגיעו מעבר להרי החושך אלא בידי אנשים כמוני וכמוך, אנשים משכילים, "תרבותיים", יש לשים מושגים אלו בין מרכאות ולהתייחס אליהם בחשדנות. לא מפני שאין הבחנה בין רציונליות לאי-רציונליות, בין מדעי ובין מה שאינו מדעי, אלא משום שבפועל אפשר לגייס את הכלים הללו לטובת מטרות חיוביות ושליליות כאחת. החשיבה הלוגית המסודרת מאפשרת לנו להתאים אמצעים למטרה, היא אינה מסוגלת לעזור לנו להכריע בין מטרה טובה למטרה רעה... העמדה הפוסטמודרנית נולדה מתוך אי-נחת. אי-נחת מתאוריות פוליטיות מסורתיות (כגון ליברליזם ומרקסיזם) שאינן מסוגלות לתת דין וחשבון על תופעות פוליטיות הייחודיות למאה ה-20 (הגלובליזציה של הכלכלה והתרבות, הופעת הטוטליטריזם הנאצי והסטליניסטי, החברות הרב-תרבותיות), אי נחת מן המתודה המדעית המקובלת, השואפת לתאר את כל התופעות בטבע באמצעות תאוריה אחת מאוחדת." גוונא • שיחה • פנים חדשות לערכי הלכה 14:45, 23 בפברואר 2011 (IST)
- התוכלי לפרט מעט?
- זה לא מדוייק כלל וכלל. אם מישהו/י רוצה ללמוד על פוסטמודרניזם, אז מוטב לקרוא את ספריהם של פרדריק ג'יימסון וז'אן פרנסואה ליוטר. דורית 14:25, 23 בפברואר 2011 (IST)
חישוב ציון
עריכהבקורס שאני לוקח הציון נקבע כך: 60% בחינה, 30% עבודה, ו-10% השתתפות. כמה אקבל בקורס אם בבחינה קיבלתי 86, בעבודה 89, ואת כל נקודות ההשתתפות? אשמח לא רק לתשובה מספרית אלא גם לדרך החישוב הפשוטה ביותר. תודה.
על השפה והויקיפדיה הבלארוסית
עריכהיש 2 ויקיפדיה, אחת בבלארוסית ואחת בבלארוסית רשמית. איזו מבין שניהן היא השפה המדוברת יותר בבלארוס? פטר רחם - שיחה 09:11, 23 בפברואר 2011 (IST)
מרד האלופים
עריכהראובן פדהצור כותב היום בהארץ על ספרם של דן מרגלית ורונן ברגמן "הבור", ומזכיר, בין השאר את "מרד האלופים" נגד בן גוריון ב-1948, לצד העסק הביש וקו 300. היש מידע על אותו מרד בוויקיפדיה? היכן ניתן למצוא מידע מחוץ לוויקיפדיה? האם כדאי להוסיף ל{{לטיפול דחוף}}? יוסאריאן • שיחה 09:40, 23 בפברואר 2011 (IST)
- ב-3 במאי 1948 ביטל דוד בן-גוריון את תפקיד הרמ"א. ראשי האגפים במטכ"ל הציגו לדוד בן-גוריון אולטימטום בדרישה להחזיר את גלילי לתפקידו. בן-גוריון הסכים להחזירו לתפקידו עד אשר מנהלת העם (הגוף המבצע העליון של היישוב בתקופה שבין החלטת האו"ם לבין הכרזת המדינה) תקבע נהלים לניהול המלחמה ותקנים למפקדיה.
- ערב הכרזת המדינה השתתף גלילי בישיבת מנהלת העם שדנה בשאלה האם להכריז על הקמת המדינה. ביוני 1948 ניהל גלילי את המשא ומתן עם האצ"ל והלח"י על צירופם לצה"ל. גלילי ניהל את המשא ומתן עם מנחם בגין על גורל אוניית הנשק אלטלנה. כן עסק ברכש נשק מחו"ל. עם הקמתו הרשמית של צה"ל השתתף גלילי, יחד עם בן-גוריון, בהשבעת סגל הפיקוד העליון של צה"ל.מהערך-ישראל גלילי--the hebrew wiki pass the test.
- בעקבות תשובתך כאן - מצאתי את הערך המתאים: מרד הגנרלים. יוסאריאן • שיחה 11:11, 23 בפברואר 2011 (IST)