ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון 217
דף זה הוא דף ארכיון של דיון או הצבעה שהסתיימו. את המשך הדיון יש לקיים בדף השיחה של הערך או הנושא הנידון. אין לערוך דף זה.
במקלדת. מקשי השניים יושבים סמוכים, זה מתחת לזה, באופן המהווה סיכון עצום מבחינת עריכה ויקיפדית, בשל הסיכוי הרב יחסית, להחליף ביניהם בטעות, שכן Esc מוחק את כל העריכה האחרונה. לפני מספר דקות, השלמתי תגובה הגונה שנעלמה בטילדה ה-4 של החתימה. האם קיימת דרך למנוע תקלה מתוקלדת זו (מלבד הנחת כיסוי פלסטי קשיח על Esc במהלך הכתיבה) ? בנצי - שיחה 13:35, 31 ביולי 2013 (IDT)
- להחליף לפיירפוקס. 79.176.147.153 14:15, 31 ביולי 2013 (IDT)
- נא הסבר את תשובתך - פיירפוקס הוא דפדפן. בנצי - שיחה 15:50, 31 ביולי 2013 (IDT)
- אני חושב שהוא התכוון שבפיירפורקס ESC לא יגרום לסגירת הדף (ואכן אצלי הדבר אינו קורה בפיירפוקס ואמנם גם לא באקספלורר או כרום). Ben-Natan • שיחה 16:06, 31 ביולי 2013 (IDT)
- גם לי זה קורה לפעמים, מה שקורה זה שהטקסט נמחק ולא שהחלון נסגר, ואכן זה קורה רק באקספלורר ולא בכרום או פיירפוקס. פתרון חלקי הוא במידה והספקת לתפוס את הדבר לאחר לחיצה יחידה על Esc ניתן לשחזר את הטקסט בלחיצה על Ctrl+z, בלחיצה נוספת על Esc זה כבר לא יעבוד. ♠ גיל כ. (שיחה) ♠ 17:39, 31 ביולי 2013 (IDT)
- אקספלורר אסור לשימוש על בני אדם ע"פ אמנת ג'נבה. Zarnivop - שיחה 20:16, 31 ביולי 2013 (IDT)
- בסוף עוד אשתכנע. נראה לי שלפחות לצורך עריכות אעבור לשועל האש או ליסוד המתכתי. בנצי - שיחה 20:46, 31 ביולי 2013 (IDT)
- עכשיו קיבלתי תשובה. חבל שלא ידעתי זאת בזמן אמיתי. אהבתי את שניסחתי, והצורך לשחזר הוא לעיתים, איך לומר, מרתיע. תודה. בנצי - שיחה 20:46, 31 ביולי 2013 (IDT)
- כמו שאמרו לעיל, הסכנה היא עצם השימוש באקספלורר, ולא כפתור כזה או אחר... קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 04:31, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- אקספלורר אסור לשימוש על בני אדם ע"פ אמנת ג'נבה. Zarnivop - שיחה 20:16, 31 ביולי 2013 (IDT)
- גם לי זה קורה לפעמים, מה שקורה זה שהטקסט נמחק ולא שהחלון נסגר, ואכן זה קורה רק באקספלורר ולא בכרום או פיירפוקס. פתרון חלקי הוא במידה והספקת לתפוס את הדבר לאחר לחיצה יחידה על Esc ניתן לשחזר את הטקסט בלחיצה על Ctrl+z, בלחיצה נוספת על Esc זה כבר לא יעבוד. ♠ גיל כ. (שיחה) ♠ 17:39, 31 ביולי 2013 (IDT)
- אני חושב שהוא התכוון שבפיירפורקס ESC לא יגרום לסגירת הדף (ואכן אצלי הדבר אינו קורה בפיירפוקס ואמנם גם לא באקספלורר או כרום). Ben-Natan • שיחה 16:06, 31 ביולי 2013 (IDT)
- נא הסבר את תשובתך - פיירפוקס הוא דפדפן. בנצי - שיחה 15:50, 31 ביולי 2013 (IDT)
האם מישהו יודע
עריכהעל מכון העוסק בחקר של סוגיות ממוניות-הלכתיות, או אף משמש ערכאה לעניינים אלה לבוחרים בכזה, או אולי מדובר בשני גופים תורניים או תורניים-למחצה שונים ? בנצי - שיחה 20:50, 31 ביולי 2013 (IDT)
- ערכאה? כמו בית דין רבני, בית דין לממונות? מכון? כמו מכון כתר? Uziel302 - שיחה 01:53, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. אכן, בית דין לממונות - אבדוק את הערך אליו הפנית. ב. אכן 2: מכון כת"ר. זכרתי משהו כזה במעורפל, מתוך איזושהי הרצאה שנתן איש בנק ישראל דתי, לפי כמה שנים טובות, במסגרת קורס בכלכלה למהנדסים. תודה. בנצי - שיחה 09:57, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- מכון ארץ חמדה. Karl Theodor Wilhelm Weierstrass - שיחה 21:10, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- זו אחת האפשרויות המצויינות בערך בית דין לממונות. בנצי - שיחה 23:30, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- מכון ארץ חמדה. Karl Theodor Wilhelm Weierstrass - שיחה 21:10, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. אכן, בית דין לממונות - אבדוק את הערך אליו הפנית. ב. אכן 2: מכון כת"ר. זכרתי משהו כזה במעורפל, מתוך איזושהי הרצאה שנתן איש בנק ישראל דתי, לפי כמה שנים טובות, במסגרת קורס בכלכלה למהנדסים. תודה. בנצי - שיחה 09:57, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
בדיקת דומיין
עריכההיכן ניתן למצוא מתי אתר כולשהו רשם את עצמו כדומיין ? Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 02:01, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- כאן. יש להזין את כתובת האתר, ובין שלל הפרטים תמצא שם גם את תאריך הרישום של הדומיין. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 04:30, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש עוד אפשרות חוץ מהנ"ל? Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 06:14, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- מה עוד אתה צריך שאין בנ"ל? קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 06:17, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- אין שם מידע 100% על כל האתרים Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 06:26, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- ככל הידוע לי זהו האתר המספק את מירב האינפורמציה האפשרית לדומיין. מידע שלא תמצא שם, לא תמצא בשום מקום אחר. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 06:30, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- טוב, תודה. בכל אופן אם יש אתר כולשהו, אשמח לקבל קישור Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 06:37, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- ככל הידוע לי זהו האתר המספק את מירב האינפורמציה האפשרית לדומיין. מידע שלא תמצא שם, לא תמצא בשום מקום אחר. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 06:30, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- אין שם מידע 100% על כל האתרים Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 06:26, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- מה עוד אתה צריך שאין בנ"ל? קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 06:17, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש עוד אפשרות חוץ מהנ"ל? Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 06:14, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
נרשמתי כדי להוסיף ערך ויש לי בעיה
עריכהשלום לכולם, נרשמתי לויקיפדיה כיוון שרציתי לכתוב ערך על הסופר והמאייר עמית אופיר, גיליתי שנערך דיון כאן לפני 5 שנים והוא אינו רלוונטי כלל למה שקורה היום ולחשיבות שיש לסופר הזה. רציתי לדעת האם ניתן לערוך מחדש את הערך שלו מאחר שהוא אינו קיים והוחלט לנעול אותו מסיבות שלא הצלחתי להבין. לאחר שקראתי את התגובות והתנהלות השיחה אני חייבת לציין שהייתי קצת המומה. עמית אופיר הוא סופר מוכר, אולי לא כמו עמוס עוז אבל יש לו המון המון ספרים והוא משפיע על המון מדריכים וילדים. ספריו מתורגמים לעשרות שפות ונחשבים למאוד מוכרים בעולם - בהתחשב שהשיחה היתה לפני מספר רב של שנים אני אשמח להבין האם נוכל ליצור את הערך שלו ושל ספריו. אני עוקבת אחריו המון זמן והוא סופר שאני מאוד מעריכה ורציתי לשתף את גולשי ויקיפדיה. אני מעוניינת לדעת כיצד אוכל להתקדם עם הרצון שלי לתרום לכם. בבקשה עזרו לי לפתוח את העמוד וכמובן הנחיות ועזרה לנסח את הטקסט שאני רוצה להעלות אודותיו. שלום לכולם ותודה מראש. ―אנונימי לא חתם
- תיכנסי לשיחה:עמית אופיר, ותסבירי למה לדעתך היה שינוי מהותי בנסיבות, שמצדיק שחזור. קשרי לדיון מלוח המודעות, ותקווי שאנשים נוספים יתמכו בשחזור. אם אכן יתמכו, את יכולה לבקש בויקיפדיה:בקשות ממפעילים שיסירו את ההגנה מהדף. להבא, שאלות כאלה שואלים בדלפק הייעוץ ולא כאן. בלנק - שיחה 09:11, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
עדי קול
עריכהקראתי שחברת הכנסת עדי קול הושעתה מעבודתה בוועדות הפרלמנטריות על ידי יאיר לפיד. האם יש ללמפלגה כח כזה על חבריה? אין צורך בהסכמה של חבר הכנסת? בברכה, --איש המרק - שיחה 10:17, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- http://www.nevo.co.il/law_html/law01/190_022.htm
- טוב, צריך ממש לנבור בשביל לגלות את התשובה. ולי אין זמן לזה. בברכה, --איש המרק - שיחה 11:24, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- אתה יכול לבדוק את תקנון מפלגת יש עתיד באתר המפלגה. ―אנונימי לא חתם
- טוב, צריך ממש לנבור בשביל לגלות את התשובה. ולי אין זמן לזה. בברכה, --איש המרק - שיחה 11:24, 1 באוגוסט 2013 (IDT)
- בקצרה: כן.
יש תפקידים רשמיים (למשל ראשות ועדה) בהם מחזיק ח"כ מתוקף מינוי רשמי של הכנסת.
לעומתם, ישנם עמדות או תפקידים בהם משמש ח"כ, מתוקף חברות בסיעה זו או אחרת.
בהתייחס לראשונים, המדובר במינויים רשמיים מטעם הכנסת, ולא מטעם סיעתו של חבר-הכנסת. ככאלה, כמובן שלסיעה אין השפעה מיידית על תפקודו של אדם בתפקידים אלו. כוחו בתפקידים אלו מוענק לו מטעם מינוי רשמי של הכנסת, ורק תהליכי מינוי/הדחה יכולים להזיז אותו מתפקידו זה, או לפגוע בסמכויותיו.
לעומתם ישנם מכשירים פרלמנטריים ועמדות בהם משמש ומשתמש חבר-הכנסת על-מנת לקדם את מטרותיו.
כלים/עמדות אלה עומדים לרשותה של כל סיעה מתוקף הסכמות בין הסיעות השונות.
ככאלה, הרי שהשימוש בהן נתון לשליטתן של הסיעות השונות, ולא של חברי הכנסת.
הסיעות יכולות לבחור למי מחבריהן להעניק שימוש בכלים אלו.
דוגמא בולטת לכך, היא "מכסות חקיקה".
כחלק מההסכמים הקואליציונים (וגם מתוקף הסכמות בין הקואליציה לאופוזיציה) מוקצות "מכסות חקיקה".
כך למשל, יכולה "הקואליציה" להבטיח לסיעת יש-עתיד לתמוך ב-25 הצעות חוק קטנות/מקומיות בחלק מן ההסכם הקואליציוני.
כך למשל, יכולה סיעה מסויימת להגיש הצעה שסבסד את הביטוח למשקים חקלאיים, בישובי תפר, שאינם עולים על 250 איש.
בהנחה שלהצעה זו עלות קטנה (נניח עד מליון ש"ח בשנה), סביר שהקואליציה תבטיח לסיעת יש-עתיד את תמיכתה הבלת-מסוייגת בחוק, כחלק מן המכסות. בתמורה, סיעת יש-עתיד תתמוך בחוק של הליכוד המיטיב עם ישובים דרוזיים בצפון, שגם עלותה נמוכה יחסית.
בהתייחס לכלים אלו, ודאי שיש לסיעה את מלוא הכח על חבר בודד זה-או-אחר, שכן כלים אלו מוענקים על-ידי הסיעה לחבר, ולא על-ידי מוסדות הכנסת.
דוד הירושלמי - שיחה 14:23, 2 באוגוסט 2013 (IDT)
מדוע נאמר בדף בקשות ממפעילים שהחומר אינו מאורכב?
עריכההרי אם יש קישור ניתן להגיע לכל מה שנכתב בדף ―77.125.151.73 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- בעגה הוויקיפדית, ארכוב הוא כינוי להליך מוגדר, ובמובן הזה הבקשות ממפעילים אינן מאורכבות. זה נכון שטכנית הכול "מאורכב" בהיסטוריית הגרסאות, וזמין לחוקר הנמרץ. nevuer • שיחה 16:55, 2 באוגוסט 2013 (IDT)
למה תפוזים כתומים?
עריכהאני חייב להבין את זה. זה מאד מוזר. ―79.183.176.143 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- כדי לחדד את העניין: למה זה נראה לך כל כך מוזר ? הם לא תמיד כתומים - ברוב המקרים, המופע טרם בשלותם הוא ירוק. האם על השינוי אתה שואל ? בנצי - שיחה 17:25, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- רוב הפירות מבשרים על בשלות בשינוי צבע. היתרון האבולוציוני גדול: כך הצמח מבטיח שזרעיו יופצו (ע"י אוכלי פירות) רק כשהזרעים הגיעו לבגרות ואגרו די מזון להצמחת דור ההמשך. גם ההיפך נכון: הצמח ממלא את הפרי בחומר רעיל במידה מתונה כל עוד הזרעים אינם בשלים, על מנת להרתיע את אוכל הפירות הרעב.הפיקנופודיה טובה ממך! אילן שמעוני, - שיחה 01:07, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש בקליפת התפוז פיגמנטים בעלי צבע כתום. מה שונה כתום מכל צבע אחר בעולם הביולוגי?Uziel302 - שיחה 14:00, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
פסז' פנסק - מי יזם/בנה?
עריכהלוח המודעות לא הושיע ודף השיחה נותר יתום, אז אני פונה לכאן.
אלו הדברים שכתבתי בשיחה:רחוב הרצל (תל אביב)#פסז' פנסק - מי יזם/בנה?, בהתייחס לכתוב ברחוב הרצל (תל אביב)#אתרים ברחוב (פסאז' פנסק): "בערך נרשם מרדכי (מורדי) פנסק, כשהדבר נתמך בתוצאות חיפוש בגוגל ספרים. מאידך, במקומות שונים ברשת (וגם בגוגל ספרים) מופיע השם צבי אריה פנסק. אותו אחד? קרובי משפחה? למי הפתרונים?". נויקלן 01:28, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
על ביצוע השיר "בכרם תימן"
עריכהלפי שירונט יש לשיר זה 7 ביצועים סולניים, כך נראה, ובכל זאת, לפני פחות משעה שמעתי ביצוע הנשמע כמו דואט, בו משתתפת סולנית בעלת מנעד גבוה ונהדר. מי הם השניים ? שבת שלום, בנצי - שיחה 17:25, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- למיטב זכרוני רבקה זוהר ומנחם זילברמן שרו את השיר בדואט במסגרת המופע צץ וצצה (ערב שירי אלתרמן). בברכה, רחל - שיחה 21:32, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני מאוד מודה לך, רחל. המנעד וצליל קולה הנפלא, הם באמת ייחודיים לה, בצד ייחודיותן של שושנה דמארי (קול) ושל עופרה חזה (קול ומנעד). עכשיו, שאת אומרת זאת, כשאני עוד זוכר את קולה המהדהד בראש, זו אכן היא, עם חתימת הקול שלה, ללא ספק. חבל שהביצוע אינו מתועד בשירונט - אפנה אליהם. שבוע טוב, גם לך וגם לכל מי שהקולות הללו משמחים אותם כל כך, בנצי - שיחה 21:40, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
מסים
עריכהמדוע בישראל, ואני מניח גם במדינות רבות אחרות, יש גופים שונים שאחראים על גביית המיסים וצורותיהן השונות מהאזרח? מדוע יש צורך בביטוח לאומי לצד רשות המיסים ? זו לא כפילות מיותרת שמכבידה על כל מעסיק? אוריה אורן - שיחה 17:59, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- למרות שגם אותו אנשים לא אוהבים לשלם, ביטוח לאומי אינו מס - הוא מיועד לתמיכה סוציאלית באנשים שצריכים תמיכה במצבים יוצאי דופן. כמוסד נפרד עם מטרות מוגדרות, ההכנסות שלו לא תלויות בהקצבות מהאוצר, והוא גובה את הכספים (=פרמיית הביטוח) בעצמו. (כל זה - בלי להכנס לצורת התפקוד של המוסד לביטוח לאומי במציאות)יואלפ - שיחה 08:49, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- באופן כללי, זה נועד ליצור הפרדה בין גופי ממשל שונים (זוהי שיטת איזונים-ובלמים פנים שלטונית).
בישראל לדוגמא, ישנם מספר גופים המוגדרים "גופים סטטוּרים". עליהם ניתן למנות את הביטוח הלאומי, רשות השידור, רשות הנמלים, רשות הדואר (בעבר, לא בטוח לגבי היום), ועוד גופים דומים.
בעצם, מה שמייחד גוף סטטורי, אל מול משרד ממשלתי, היא עובדת אחזקתו בחשבון בנק נפקד. ממש כך. כמובן שבתיאוריה ישנם הבדלים רבים, אך הממשי מכולם הוא שליטה עצמאית בתקציב עצמאי.
אחרי הכל, חברות ממשלתיות נמצאות תחת היועץ המשפטי לממשלה, וככאלה עובדות כמו כל משרד ממשלתי אחר.
מה שמייחד אותן, הוא חוסר היכולת של הממשלה לשלוט עליהן תקציבית.
כך למשל, אגרת הטלויזיה המושמצת. המדובר במס לכל דבר ועניין. זהו תשלום שרוב מוחלט של אזרחי המדינה משלם, ללא קשר אמיתי לצריכה או שימוש. ממש כמו מס הכנסה.
בעבור האזרח, אלו עוד 300 ש"ח מסים לממשלה. לעומת זאת, בשונה ממסים אחרים, הכסף לא הולך לקופת האוצר, אלא לחשבון בנק נפרד על-שם רשות השידור. ממשלת ישראל אינה מורשית חתימה בחשבון זה, ולכן, לא יכולה לקבוע מה יקרה עם סך האגרות שהצטברו.
באותו אופן, לממשלה אין שליטה על חשבון הביטוח הלאומי, רשות הנמלים, הרכבות וכו'...
ללא קשר להאם הדבר עובד בפועל או לא, הרעיון מאחורי זה הוא להבטיח את עצמאות הגופים המדוברים. נניח להבטיח עיתונות חופשית. דוד הירושלמי - שיחה 12:55, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- באופן כללי, זה נועד ליצור הפרדה בין גופי ממשל שונים (זוהי שיטת איזונים-ובלמים פנים שלטונית).
א. האם שימוש בתוכנה זו מחייב ששני משתמשי הקצה יהיו שניהם מחוברים באמצעות תוכנה זו, או אולי ניתן לדבר בין התוכנה לבין טל' רגיל, ארצי או נייד ? ב. האם השימוש בתוכנה הוא חינמי, או ליתר דיוק, מתי כן ומתי לא ? דומני שאיני 'סגור' על מה שמצויין בערך עצמו .תודה, בנצי - שיחה 18:17, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- ניתן להתקשר בין שני משתמשים בתוכנה וניתן גם בין משתמש בתוכנה לבין טלפון קווי או נייד. השימוש בתוכנה הבסיסית הוא בחינם וכך גם שיחות בין משתמשים בתוכנה, שיחות לטלפונים קווים וניידים עולים כסף, התעריף משתנה בין מדינה למדינה ולעיתים בין קוויים לניידים. לפי מה שהבנתי אבל אני לא מכיר את האופציה ניתן להתקשר גם מטלפון לתוכנת הסקייפ, שוב לא יודע איך זה עובד. נראה לי דווקא שזה מוסבר באופן סביר בפתיח של הערך. ♠ גיל כ. (שיחה) ♠ 18:38, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני מאוד מודה לך, גם בהמשך לעניין דפדפן מועדף, לעיל. בתור פתיח כללי - כן, אבל פרטים קונקרטיים חסרים - ראה שאלותיי להלן (אני מניח שתהליך 'ניסוי וטעיה' עשוי להשיב חלקית): א. באיזו דרך מבוצע התשלום (עבור שירות SkypeOut) למשל ? ב. טכנית, איך פניה טל' ממותגת אל מכשיר הטל' או למחשב (שמן הסתם צריך להיות דולק), ואיך יודעים על שיחה נכנסת במקרה השני ? וכן, להיפך, איך בוחרים לפנות לנמען נתון, כלומר, למכשיר הטל' שלו או למסוף ה'סקייפ' שלו ? שבוע טוב, בנצי - שיחה 20:59, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- לגבי אופן התשלום, אפשר לקנות Skype Credits, שטובים לכל היעדים ולהם תעריף מסויים, או לעשות מנוי יעודי למדינה חודשי ל-60, 120 או 400 דקות ולהן תעריפים פחותים בהתאם או חופשי חודשי למדינה, או חופשי חודשי ל"כל העולם" (כ-60 מדינות למעשה). לעניין המיתוג אני לא ממש יודע, נשאיר לאנשים שמבינים בזה לענות. ♠ גיל כ. (שיחה) ♠ 21:54, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. האומנם תוכנת תקשורת חינמית כפי שמוצהר 'תחת כל עץ רענן' (לפחות סקייפ לסקייפ) ? עברתי את תהליך ההצטרפות על כל שלביו, עד לחלון חיוב בגין רכישת מס' סקייפ, עם שני תעריפים אפשריים: 15 אירו ל-3 חודשים, ו-50 אירו לשנה. מה קורה פה ?
- ב. משום מה, גם אין כל דרך ל'צור קשר' ע"מ להפנות שאלות. בנצי - שיחה 23:20, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- לגבי אופן התשלום, אפשר לקנות Skype Credits, שטובים לכל היעדים ולהם תעריף מסויים, או לעשות מנוי יעודי למדינה חודשי ל-60, 120 או 400 דקות ולהן תעריפים פחותים בהתאם או חופשי חודשי למדינה, או חופשי חודשי ל"כל העולם" (כ-60 מדינות למעשה). לעניין המיתוג אני לא ממש יודע, נשאיר לאנשים שמבינים בזה לענות. ♠ גיל כ. (שיחה) ♠ 21:54, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני מאוד מודה לך, גם בהמשך לעניין דפדפן מועדף, לעיל. בתור פתיח כללי - כן, אבל פרטים קונקרטיים חסרים - ראה שאלותיי להלן (אני מניח שתהליך 'ניסוי וטעיה' עשוי להשיב חלקית): א. באיזו דרך מבוצע התשלום (עבור שירות SkypeOut) למשל ? ב. טכנית, איך פניה טל' ממותגת אל מכשיר הטל' או למחשב (שמן הסתם צריך להיות דולק), ואיך יודעים על שיחה נכנסת במקרה השני ? וכן, להיפך, איך בוחרים לפנות לנמען נתון, כלומר, למכשיר הטל' שלו או למסוף ה'סקייפ' שלו ? שבוע טוב, בנצי - שיחה 20:59, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
נראה לי ש"חיוב בגין רכישת מספר סקייפ" הכוונה שאתה מקבל מספר טלפון רגיל (מה שנקרא POTS) וכאשר מישהו מתקשר למספר זה, אתה מקבל את זה כשיחה נכנסת לסקייפ שלך. השירות הזה הוא בתשלום ןניתן לדלג על השלב הזה. (כל זאת בהנחה שהורדת סקייפ ממקור אמין). חיוג מסקייפ לסקייפ נעשה לא באמצעות מספר אלא באמצעות שם משתמש. [kotz] [שיחה] 00:13, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
שלום, לא מצאתי מידע שאני מחפש הקשור ל-IP. האם כתובות IP משתנות בכלל? ואם כן, כל כמה זמן? תודה, Guycn2 - שיחה • הצילו את אופיר בן שטרית! 21:55, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- תעשה ניסוי. כנס לכאן ותראה מה כתובתך. תנתק את החיבור של כל הבית מהאינטרנט (למשל על ידי ניתוק המודם/הוצאתו מהחשמל וכיוצ"ב). ספור עד שךןש וחבר מחדש. חכה שיתחבר (נוריות וכו') וכנס שוב לאתר. תוכל לראות שכתובתך השתנתה. Shannen - שיחה 06:57, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה. האם היא משתנה גם סתם ככה, כל כמה זמן? --Guycn2 - שיחה • הצילו את אופיר בן שטרית! 23:20, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
גנדאלף הקוסם
עריכהלמה גנדאלף משתמש כל כך מעט בקסמים? הוא לרוב פשוט נלחם עם חרב או מקל. 79.181.131.42 22:14, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- הקסמים בשר הטבעות הם הרבה יותר מופשטים מהקסמים בהארי פוטר, למשל. הם לא כל כך מתאימים לקרב פנים אל פנים, אלא יותר למלחמה מופשטת בין האור והחושך. בסרטים קצת עיוותו את העניין הזה. למשל- בסרט הראשון גנדאלף וסארומן נלחמים בצורה שמתאימה יותר להארי פוטר. בלנק - שיחה 00:29, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- אז מה הם היכולות העל-טבעיות של גנדאלף? מה (בספר) הוא יכול לעשות חוץ ממופע זיקוקים מרהיב? 79.181.131.42 11:27, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- היכולות שלו לשליטה באש היו בעיקר תוצאה של אחת משלושת הטבעות שהייתה בהרשותו - נאריה, טבעת האש. מעבר לכך יש מקרה בו הוא מנסה לחסום דלת בלחש-נחש. בתור גאנדאלף הלבן - אחרי שידרוג אלוהי - הוא בעל יכולת לחזות בדברים ממרחק (לפעמים) ובעל השפעה על כוח הרצון של אלו שסביבו.
- באופן עקרוני קסם בשר-הטבעות הוא עניין מעורפל, משהו שקשור קשר הדוק למונח המעורפל לא פחות כוח-רצון. זה לא דומה להטלות הכשפים של D&D או הארי פוטר, שמזכירים יותר מדע אלטרנטיבי. הפיקנופודיה טובה ממך! אילן שמעוני, - שיחה 11:32, 17 באוגוסט 2013 (IDT)
- אז מה הם היכולות העל-טבעיות של גנדאלף? מה (בספר) הוא יכול לעשות חוץ ממופע זיקוקים מרהיב? 79.181.131.42 11:27, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
משחקי הכס
עריכהמה עדיף: לקרוא קודם את הספר או לראות את הסדרה? 79.181.131.42 22:15, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- אם אתה מחפש ערך אמנותי, ותר על הסדרה. אם אתה חושב שהסדרה הזאת שווה צפייה, באותה מידה אתה יכול לראות סרטוני הוצאה להורג של אל קעידה. ―אנונימי לא חתם
- זו סדרה מעולה שזכתה בהרבה פרסים. מציע לך לסמוך על הטעם של מאות מיליונים שהתמכרו לסדרה בכל רחבי העולם, יותר מאשר על טעם של אנין מוויקיפדיה. Karl Theodor Wilhelm Weierstrass - שיחה 23:04, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- לפי ההיגיון של זה שמעליי, גם משחקי הרעב ודמדומים הם סרטים ששווים התייחסות, שהרי מי אם לא מיליוני האנשים שצפו בהם יודעים כמה הם טובים. --Manedwolf • שיחה 23:17, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- סטטיסטית שווה לו להאמין לי יותר מאשר לך. Karl Theodor Wilhelm Weierstrass - שיחה 23:23, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- לגבי "מה עדיף קודם"- אני לרוב הולך לפי החוק ש"מה שנעשה קודם, צורכים קודם". כאשר הספר קדם לסדרה, אשתדל לקרוא קודם את הספר. זה לא אומר שיש פסול בלראות את הסדרה. בלנק - שיחה 00:40, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני ראיתי את העונה הראשונה והשניה של הסדרה, ואז לא יכלתי להתאפק עד שתצא העונה השלישית והתחלתי לקרוא את כל הספרים. (כרגע אני תקוע בחמישי מרוב תשישות ממיליוני הדמויות שהסופר הוסיף). אין טכניקה מועדפת. הספר הראשון והעונה הראשונה הם די מקבילים, וכך גם בעונה השנייה/ספר שני. זה עניין של טעם אישי. המלצתי לך, תראה את הסדרה עד סוף העונה השלישית, ואז תתחיל לקרוא את הספרים כי אתה ממש רוצה לדעת מה הולך לקרות בהמשך, ואין לך סבלנות לחכות למרץ 2014.. גארפילד - שיחה 13:37, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- לגבי "מה עדיף קודם"- אני לרוב הולך לפי החוק ש"מה שנעשה קודם, צורכים קודם". כאשר הספר קדם לסדרה, אשתדל לקרוא קודם את הספר. זה לא אומר שיש פסול בלראות את הסדרה. בלנק - שיחה 00:40, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- סטטיסטית שווה לו להאמין לי יותר מאשר לך. Karl Theodor Wilhelm Weierstrass - שיחה 23:23, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- לפי ההיגיון של זה שמעליי, גם משחקי הרעב ודמדומים הם סרטים ששווים התייחסות, שהרי מי אם לא מיליוני האנשים שצפו בהם יודעים כמה הם טובים. --Manedwolf • שיחה 23:17, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
זרע
עריכההאם זה נכון שכשהגבר גומר זה בריא בשביל האישה להחזיק את הזרע בפנים? ―אנונימי לא חתם
- בריא ? מאיזו בחינה ? בנצי - שיחה 23:22, 3 באוגוסט 2013 (IDT)
- מכל בחינה שהיא. ―אנונימי לא חתם
- אתה או את יכולים לבדוק את הגדרת הבריאות המינית לפי ארגון הבריאות העולמי [1]. ולקרוא על נושאים רלוונטים בתחום [2]. אני לא בטוח שהשאלה שלך הטרידה מישהו בארגון הבריאות העולמי, אבל אם תקרא\י, אז תדעי. 80.179.114.19 10:21, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- מכל בחינה שהיא. ―אנונימי לא חתם
המזרח התיכון בוער
עריכהכולם מדבר על סוריה ושכחו שעד לא מזמן היו (או שבעצם עדיין יש) מלחמות אזרחים נוספות במזרח התיכון, ובראשן כמובן עיראק ולוב. למה אין עדכונים על שתי ארצות אלה? מה קורה שם? האם יש שם משטר מוסלמי? משטר דמוקרטי? אנרכיה? ―אנונימי לא חתם
- בשתיהן יש באופן רשמי ממשלה (בלוב מדובר בממשלת מעבר), ובפועל חצי אנארכיה. בעיראק יש כל הזמן פיגועים על רקע מאבקים בין הסונים לשיעים. לגבי "למה לא מעדכנים"- ככה עובדת התקשורת: גל סיקורים בנושא מסויים, ופתאום עוזבים אותו. אני זוכר שגם בזמן מלחמת האזרחים בלוב הייתה פתאום דממת אלחוט לגביה, ופתאום לקראת הסוף היא חזרה לכותרות. (אגב, למה לעצור בנושא הזה? זוכרים את התקופה שפתאום הדרת נשים הייתה הבעייה הכי חמורה במדינה? לאן נעלם הסיקור שלה?). מה שכן, אם מחפשים מידע (בגוגל- בייחוד באנגלית) מוצאים. בלנק - שיחה 00:37, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש בכל זמן נתון מספר רב של מלחמות\קרבות\פיגועים בעולם שעל רובם אתה לא שומע ביום יום. בימים אלה: אפגניסטן, סומליה, דרום סודן, מיאנמר, תימן, מאלי, קולומביה ובטח עוד לא מעט מדינות מצויות בעימות חמוש פנימי או חיצוני מתמשך, בעצימות משתנה. בברכה, --איש המרק - שיחה 14:15, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- על מה אתם מדברים בכלל ? כל המדינות הללו יחד, מחווירות לעומת המתרחש בעירק: רק בחודש האחרון יש 1,000 הרוגים כתוצאה מפיגועים, אבל זה לא ממש מעניין את אף אחד. בנצי - שיחה 04:27, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
שימוש מורשה בכרטיס אשראי
עריכהכיצד אוכל לאפשר לבן-משפחה להשתמש בכרטיס אשראי הרשום על שמי ? שאלת האמון בו איננה עומדת על הפרק. האם יש נוהל אישור או זיהוי באמצעות יפוי כוח ? שבוע טוב, בנצי - שיחה 05:24, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- השימוש בכרטיס אשראי הנו אישי בלבד (ואני לא נכנס לנושא של כרטיס אשראי של קיבוץ או של תאגיד). טכנית כמובן אי אפשר לוודא למשל מי מזמין משהו באינטרנט עם הכרטיס האישי שלך - אתה או בן משפחתך שאינו בעל הכרטיס ואינו שותף/מיופה כוח בחשבון - אולם זה נוגד את תנאי השימוש בכרטיס עליהם חתמת. יש אפשרות להנפיק כרטיס אשראי למיופה כוח בחשבון שלך, והכרטיס יהיה על שם מיופה הכוח ולא על שמך (לפחות בעבר הייתה אפשרות כזו). חזרתי • ∞ • שיחה 06:37, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- תוספת: יש אפשרות להנפיק "כרטיס מורשה" - זהו כרטיס שמיועד למי שאינו בעל החשבון ואף אינו מיופה כח בחשבון. הכרטיס מאפשר לאדם שעל שמו הונפק הכרטיס לבצע את כל הפעולות שכרטיס האשראי מאפשר ולחייב את החשבון הקשור לכרטיס, כולל דפי מידע ממכשירים המספקים שירות כזה. חזרתי • ∞ • שיחה 22:56, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- תוספת חשובה, מעניינת, ורלוונטית מאוד. תודה ושבת שלום, בנצי - שיחה 08:42, 16 באוגוסט 2013 (IDT)
- תוספת: יש אפשרות להנפיק "כרטיס מורשה" - זהו כרטיס שמיועד למי שאינו בעל החשבון ואף אינו מיופה כח בחשבון. הכרטיס מאפשר לאדם שעל שמו הונפק הכרטיס לבצע את כל הפעולות שכרטיס האשראי מאפשר ולחייב את החשבון הקשור לכרטיס, כולל דפי מידע ממכשירים המספקים שירות כזה. חזרתי • ∞ • שיחה 22:56, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
מה הכתובת - היכן ממו(מ)(ק)ים
עריכהמשרדי המועצה האזורית שומרון ? יעקב.
- ראש מועצת שומרון, ר' גרשון מסיקה, נצפה השבוע במשרדו החדש והמרווח, בבניין המועצה האזורית שומרון שבאזור התעשיה ברקן. and thanks to google Nachum - שיחה 13:05, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
דגלים בחזית בתי מלון
עריכהלמה נהוג להציב דגלים בחזית של בתי מלון? ולפי מה קובעים דגלים של אילו מדינות להציב? ―אנונימי לא חתם
- יחסי ציבור, לתת תחושה של 'בינלאומיות'. בחברות מסחריות נהוג להניף דגל של מדינה ממנה מגיע לקוח מכובד או קבוצת אורחים, יתכן שיש גם בתי מלון שנוהגים כך. שנילי - שיחה 23:02, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
מוזאון ישראל
עריכהאיך להגיע למוזאון ישראל מהקריות בתחבורה ציבורית? מהם שעות הפתיחה שלו? 79.181.131.42 13:59, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- את כל הפרטים הללו תוכל למצוא באתרם, שכתובתו נמצאת במוזיאון ישראל. בנצי - שיחה 18:01, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- באדיבות גוגל. אתה צריך לשנות את השעות בהתאם לרצונך. Shannen - שיחה 19:28, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
- אתה משיב לו, לא לי. בנצי - שיחה 23:48, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
איך ניתן לדעת כמה דפים יש בתוך אתר?
עריכהכותרת Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 14:48, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- ניתן להשתמש בכלי הזה, אולי גם בשביל לנתח. --Meni181818 ✡ דבּררת • כ"ח באב ה'תשע"ג 16:52, 4 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש משהו און-ליין? Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 00:38, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
איזו פלנטה יהיה "קל" יותר להאריץ?
עריכה― הועבר לדף ויקיפדיה:הכה את המומחה/שאלות במדעים מדויקים
מחפש מפת ישראל של מצלמות מהירות אמיתיות ומזוייפות
עריכהשלום, אני מחפש מפה עדכנית של ישראל ובה מופיעים הן מצלמות מהירות אמיתיות והן מזוייפות. כמו כן חשוב שיהיה הבדל ניכר במפה בין המצלמות האמיתיות למזוייפות על מנת שיהיה אפשר להבחין בהם. חיפשתי הרבה בגוגל ואינני יודע מה הכי עדכני. מצאתי גם מפה די עדכנית אבל לא יודע אם היא עושה הפרדה בין אמיתיות ומזוייפות. תודה מראש לעונים! ―אנונימי לא חתם
- ככל הנראה אין אפשרות להבחין בין מצלמת אמת לבין 'דחליל'. הרי זה כל הרעיון, שהנהג יחשוש בכל אופן לבצע עבירת תנועה. --Meni181818 ✡ דבּררת • כ"ט באב ה'תשע"ג 00:27, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
- המשטרה מעבירה מדי פעם את המצלמות בין המתקנים, כך שבכל רגע נתון חלק מהם פועלים וחלק מהם ריקים, זאת בגלל שהמצלמות יקרות מאוד. הנהגים לא אמורים לדעת על מתקנים ריקים ברגע נתון, כי המטרה היא להרתיע אותם מכל המתקנים כל הזמן. ―אנונימי לא חתם
האם יש מפה, שבה מופיעים כל הרמזורים והתמרורים באיזור מסויים? 80.230.18.149 14:16, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
- מפה של מצלמות ותחנות משטרה, באתר המשטרה [אמצע העמוד]: http://www.police.gov.il/. ―אנונימי לא חתם
שקר החן ואבל היופי
עריכהמישהו מכיר את מקור הציטוט "שקר החן ו(א)בל היופי"? 79.181.131.42 10:56, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
- (פירוש) מצודות דוד על משלי, פרק לא, פסוק ל: (ל) שקר החן - חן האשה ויפיה הם שקר והבל ר"ל אין בהם תועלת רב עד להלל את האשה באלה אבל אשה יראת ה' היא הראויה להללה בזה. ―אנונימי לא חתם
- משלי, ל"א, ל: "שֶׁקֶר הַחֵן וְהֶבֶל הַיֹּפִי אִשָּׁה יִרְאַת-ה' הִיא תִתְהַלָּל". ―אנונימי לא חתם
- א. שאלו על מקור ולא על פירוש. ב. לשואל: הבל ולא אבל. ג. כמה בלאגן במקום אחד, ועוד לא מזוהה - לך תדע מי משיב למי ומי משיב מה. ד. ציטוט מסתיים בנקודה ולא בנקודותיים, שתפקידם אחר בטקסט רגיל (תוקן כבר). בנצי - שיחה 04:21, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
סטטיסטיקה לגבי לימודים גבוהים בארץ
עריכההאם יש איזה אתר שבו מתפרסמים נתונים סטטיסטיים לגבי לימודים גבוהים (אולי חלוקה לפי מוסדות חינוך וכדו') לדוגמה- כמה אחוז מבוגרי תואר ראשון במכללות מתקבלים לתואר שני? מה התפלגות הסטודנטים המסיימים לפני מוסדות לימוד וכדו'. 79.181.131.42 15:09, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
Microsoft Dreamspark
עריכה― הועבר מהדף ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון 216
יש לי חשבון משתמש ב-Microsoft Dreamspark.
אין שום דרך הגיונית להוריד משם קבצים גדולים (אני מנסה להוריד Win7).
עכשיו יש לי ביד סיריאל Win7 Professional, אך ללא דיסק התקנה.
מישהו הוריד Win7 Pro משם, ויוכל לומר לי מה ה-MD5 שלו?
ניסיתי להשתמש בסיריאל על דיסק התקנה קיים, ללא הועיל.
תודה, DoronWise - שיחה 13:13, 10 ביולי 2013 (IDT)
― סוף העברה
בעיה ביצירת ויקי באתר Wikia
עריכה― הועבר מהדף ויקיפדיה:דלפק ייעוץ
כאשר אני מנסה ליצור ויקי חדש, אני נתקע כאן:
[[קובץ:בעיה ביצירת ויקי.png|300px]][1]
כשאני לוחץ על "הבא", כתוב לי "נא לבחור קטגוריה", כיצד אני יכול לבחור קטגוריה עם ההודעות האלה שמפריעות באמצע?
תודה מראש לעוזרים, Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 11:28, 5 באוגוסט 2013 (IDT)
- משתמש ב-Ad blocker plus כדי לחסום מודעות, או לחילופין, מנסה דרך דפדפן אחר. Hyuna • שיחה • חציל-צילון • 00:49, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- במקרה אני כבר מזמן משתמש ב-Ad block plus, וניסיתי גם בדפדפן IE, גם בפיירפוקס וגם בכרום. לא עובד. --Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 00:55, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- תנסה ב-IE במצב תאימות. Hyuna • שיחה • חציל-צילון • 00:57, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- מה ז"א? --Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 01:02, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה לא מתאים לכאן. שאל ב-wikia או לפחות נהלו זאת בדוא"ל. אם אתה חייב לעשות זאת בוויקיפדיה העברית דווקא (למה?) נסה ב"הכה את המומחה". קיפודנחש 01:04, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- כי אם אשאל ב-wikia איאלץ להתכתב עם אנשים באנגלית. --Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 01:08, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה לא מתאים לכאן. שאל ב-wikia או לפחות נהלו זאת בדוא"ל. אם אתה חייב לעשות זאת בוויקיפדיה העברית דווקא (למה?) נסה ב"הכה את המומחה". קיפודנחש 01:04, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- מה ז"א? --Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 01:02, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- תנסה ב-IE במצב תאימות. Hyuna • שיחה • חציל-צילון • 00:57, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- במקרה אני כבר מזמן משתמש ב-Ad block plus, וניסיתי גם בדפדפן IE, גם בפיירפוקס וגם בכרום. לא עובד. --Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 00:55, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
― סוף העברה
- בפיירפוקס או בכרום הצב את העכבר על מעל הבלוקים שהיית רוצה למחוק, לחץ לחיצה ימנית ובחר Inspect Element. יופיע תפריט לעריכת HTML. בכרום (או בפיירפוקס, אם התקנת Firebug) לחץ Del והבלוק יימחק. בפיירפוקס תופיע שורה מעל הבלוק. לחץ על ה־▼ שבצד ימין (או שמאל בגרסה העברית) ובחר Delete Node.
אגב, למה הועברה השאלה מדלפק הייעוץ לכאן? נו, טוב • שיחה 14:07, 6 באוגוסט 2013 (IDT)- תודה רבה! לא אני העברתי את השאלה לכאן, טענו כי היא לא מתאימה לדפק הייעוץ.--Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 16:44, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- דלפק הייעוץ מיועד לעזרה בוויקיפדיה בעברית, לא לשאלות שנוגעות לוויקיה או וורדפרס או מיקרוסופט וורד או אקסל וכן הלאה - אלו מתאימות יותר ל"הכה את המומחה". לא צריך להיות קנאים בעניין הזה, ולא עושים עניין גדול כשמדובר בשאלה קצרה שבצידה תשובה קצרה, אבל כשזה מתחיל להיות דו-שיח ארוך ומפותל (כמו זה), זה מתחיל להפריע כשזה לא במקום הנכון. קיפודנחש 17:39, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה רבה! לא אני העברתי את השאלה לכאן, טענו כי היא לא מתאימה לדפק הייעוץ.--Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 16:44, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- ^ תוספת מאוחרת - אין כזאת תמונה
תרגום מונחים בקורות חיים
עריכהאני מנסה לתרגם קורות חיים מעברית לאנגלית, ונתקל במספר בעיות.
אשמח לעזרתכם בתרגום המונחים הבאים:
- בגרות בביול(ו)גיה - matriculation exam in Biology
- תעודת בגרות - matriculation
- חובש קרבי - combat medic
תודה דוד הירושלמי - שיחה 21:22, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- הישבתי בגוף שאלתך. בנצי - שיחה 04:13, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- חן-חן, דוד הירושלמי - שיחה 23:03, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
ספרים באנגלית על האימפריה האחמנית בראי ספרות חז"ל
עריכהשלום שלום, גולש אמיץ מאיראן מבקש שנשלח לו ספרים מקצועיים באנגלית המנתחים אזכורים של הממלכה האחמנית בתנ"ך, בגמרא וכו'. מי מכיר/ה ספר כזה? בתודה, ליאור पॣ • א' באלול ה'תשע"ג • 23:26, 6 באוגוסט 2013 (IDT)
- משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הגדיר את פקודת המסחר עם האויב[1], המגבילה סחר בינלאומי עם מדינות אויב. על פי פקודה זו, המדינות שהסחר עימן אסור כיום הן איראן, סוריה, עיראק ולבנון. מהוויקי.
- והיועץ המשפטי לממשלה אסר על עובדי ממשל לקבל שכר עבור שעות שלא הוחתמו, ועם-זאת, עובדי הנמל הכוננים מקבלים שכר בלי הגעה לנמל והחתמת שעון.
צא מזה.
חוקים הם אינם קרדום לחפור בו, אלא כלי למען מטרה.
כמובן שאיש לא היה מעביר לשואל ידע כלשהו בכימיה/פיסיקה/תרמודינמיקה/הנדסה.
מדובר על אדם שביקש לעסוק בנושא היסטורי, שאין שום סיכוי שעיסוקו זה יזיק למדינת ישראל.
במדינתנו אלפי-אלפי חוקים - אשר כל אחד מהם מופר על-ידי חלק כלשהו מאזרחי המדינה.
מלצרים לא מדווחים הכנסות כראוי - וגורעים מליארדים מקופת המדינה כל שנה. בקרב מורים פרטיים המצב לא יותר טוב.
הרעיון בחקיקה, ובפרט באכיפה, הוא להשקיע את מירב המאמצים וההגבלות - היכן שתרומתם הסגולים גדולה ביותר.
כמה תרומה אתה רואה בנסיון ההזוי להדביק תווית של "סחר עם האויב", על מי שיסייע לבקשה זו?
וחוצמזה, מי דיבר על סחר? סחר זו העברת פריטים כנגד תמורה כספית (או שוות ערך).
DoronWise - שיחה 12:36, 7 באוגוסט 2013 (IDT)- אני לא רואה פה שום "סחר". בסך הכל הבן אדם מבקש מידע. אין בכך שום דבר פסול. חוץ מזה הצנזורה יכולה לבדוק את הדף הזה כמו כל דף אחר בוויקיפדיה ולהדריך אותנו אם אנחנו עושים פה "סחר" עם אויב. לגופו של עניין: אני לא מכיר ספר כזה. גילגמש • שיחה 23:42, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- והיועץ המשפטי לממשלה אסר על עובדי ממשל לקבל שכר עבור שעות שלא הוחתמו, ועם-זאת, עובדי הנמל הכוננים מקבלים שכר בלי הגעה לנמל והחתמת שעון.
עוגת ״שווייצריה הקטנה״
עריכהמדובר בעוגה שנמצאת במסעדות. לא מצאתי לה אזכור בשפה זרה. האם זאת המצאה של מגדנאי ישראלי יצירתי במיוחד, או שקיימת עוגה כזו בשם אחר? המון תודה מראש. :) Itzuvit - שיחה סדנה 10:34, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- איך היא נראית? בלנק - שיחה 11:36, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
האם דוחיים בוגרים מסוגלים לנשום מתחת למים? בפרט, האם הם שומרים על הזימים שלהם גם אחרי שהם מתבגרים ועברו את שלב הראשן? בברכה, MathKnight ✡ (שיחה) 12:46, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- הוויקי הגרמנית כותבת שהם מאבדים את הזימים. Wichtiger Bestandteil der Metamorphose wasserlebender Larven ist die Rückbildung der Kiemen sowie die Verlagerung der Atmung zur Lunge und zur Hautoberfläche. Nachum - שיחה 13:05, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- התשובה היא כן. עורם של דוחיים מאפשר הן חדירה של מים והן חילופי גזים. יכולת זו מאפשרת, לדוגמא, לצפרדעים לעבור תרדמת חורף מתחת למים. בנצי - שיחה 21:22, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה. בברכה, MathKnight ✡ (שיחה) 22:39, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- האם הם שומרים על הזימים שלהם גם אחרי שהם מתבגרים ועברו את שלב הראשן? בנצי, מה תשובתך לשאלה זו? Nachum.
- לא, הם מפתחים ריאות במקום. אתה גם מוזמן לעיין בפיסקה זו. בנצי - שיחה 00:05, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- האם הם שומרים על הזימים שלהם גם אחרי שהם מתבגרים ועברו את שלב הראשן? בנצי, מה תשובתך לשאלה זו? Nachum.
- תודה. בברכה, MathKnight ✡ (שיחה) 22:39, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- א) האם תיקנים מסוגלים לנשום מתחת למים? האם רק לזמן מוגבל?
- ב) האם קרציות של כלבים מסוגלות לנשום מתחת למים? 80.230.18.149 17:26, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- כדי לנשום מתחת למים צריך שיתקיים אחד מהשניים: יש לייצור זימים או שיש לו יכולת לספוג חמצן מהסביבה דרך העור. נראה לי שרק בדוחיים ובחיות מים זה מתקיים. וממילא תיקנים וקרציות לא נושמים מתחת למים. Uziel302 - שיחה 01:16, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- איך תיקנים עוברים דרך צינורות ביוב מאונכים? האם יש שם אוויר? כמה זמן הם יכולים לשרוד ללא חמצן? 80.230.18.149 18:54, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- יכולת ההישרדות שלהם גבוהה מאוד. אם הם קיימים בטבע 250 מיליון שנה בלי צורך בשינוי אבולוציוני, והם עמידים פי 10 מבני אדם לקרינה, הם לא מפחדים מקצת ביוב. ―אנונימי לא חתם
- איך תיקנים עוברים דרך צינורות ביוב מאונכים? האם יש שם אוויר? כמה זמן הם יכולים לשרוד ללא חמצן? 80.230.18.149 18:54, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- כדי לנשום מתחת למים צריך שיתקיים אחד מהשניים: יש לייצור זימים או שיש לו יכולת לספוג חמצן מהסביבה דרך העור. נראה לי שרק בדוחיים ובחיות מים זה מתקיים. וממילא תיקנים וקרציות לא נושמים מתחת למים. Uziel302 - שיחה 01:16, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
מאיזו שנה ויקיפדיה העברית קיימת?
עריכהואם אפשר את התאריך המדויק זה יהיה מעולה גם רק שנה זה טוב. ―84.228.105.197 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- 8 ביולי 2003. בברכה, Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 22:47, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה! ―84.228.105.197 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- בכיף :) --Guycn2 - שיחה • הצילו את "דרוש עובד"! 22:52, 7 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה! ―84.228.105.197 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
סתירה בין הערך "היבריס" ו"פאן"
עריכהבערך 'היבריס' רשום "במיתולוגיה היוונית הייתה היבריס נימפה, אשר יצרה ביחד עם הרמס את האל־למחצה פאן." אולם בערך 'פאן' רשום "פאן הוא בנם של האל הרמס ובת התמותה פנלופה". בערך 'נימפה' מוגדרת נימפה כחצי אלה וחצי בת תמותה, כך שחוסר הסתירה היחיד שאני רואה פה היא אם הכוונה היא שבת התמותה פנלופה היא פנלופה היבריס והיא נימפה. נוסף על כך, הרמס הוא אל מלא ונימפה היא חצי אלה, אם היא יצרה עם הרמס את פאן הוא אמור להיות 75% אל ולא 50. תודה! MonsterMath
- ^ W. H. Roscher, Ausführliches Lexikon der Gr. u. Röm. Mythologie (1909:1379f) ---finds eighteen variants for Pan's genealogy--.
אני מאמין שאם זה כך אז יש לפחות לרשום שיש מספר גרסאות כי מי שיקרא את אחד הערכים יחשוב שזו האמונה
סיני
עריכהבמונח "סיני" [חצי האי] רשום: "עם עליית האסלאם באזור שימש חצי האי סיני גשר יבשתי למעבר עולי רגל ממצרים וצפון אפריקה בדרכם למכה ומדינה בחצי האי ערב. השריד הבולט ביותר לתקופה זו הוא המבצר שבנה צאלח א-דין באי האלמוגים, מול טאבה." במילה 'מדינה' יש קישור לערך state. אם הבנתי את הטקסט נכון אמור הקישור להיות לעיר מדינה שבערב הסעודית. MonsterMath
- הצדק עמך. תוקן. Virant (שיחה) 14:17, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
זמן השפעת קפאין
עריכהאדם 'גדול' טען בפני לאחרונה, ששתיית קפה מתחילה להשפיע עליו רק כשעה אח"כ. לטענתי מדובר בדקות. מה האמת? יש למישהו מידע מדעי? או הסבר? --Meni181818 ✡ שיחה • ב' באלול ה'תשע"ג 14:42, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- השפעת הקפה נחקרה די לעומק. היא תלויה לא רק בתזמון הצריכה ובגודל המנה, אלא גם ברמת החשיפה לקפאין אצל אדם מסוים. לכן, אדם שרגיל לכמויות גדולות של קפאין עשוי להרגיש השפעה קטנה יותר מאשר אדם שלא רגיל לקפאין. גילגמש • שיחה 14:58, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני גדול למדי, וצורך קפה כהוגן. הוא משפיע עלי - השפעה חזקה -תוך דקות. ההשפעה הזו מדידה בדופק ובלחץ דם. הפיקנופודיה טובה ממך! אילן שמעוני, - שיחה 16:33, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- אדם שאוכל כמות גדולה של סוכר, האם רק כמות מוגבלת של סוכר יכולה להתפרק בגוף, והשאר יוצא בלי להתעכל? האם ההשפעה של כמות בינונית של סוכר זהה להשפעה של כמות גדולה? 80.230.18.149 18:11, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- זאת שאלה אחרת. ברמת העקרון, סוכר (אם הכוונה לסוכרוז) מתעכל היטב. כמובן שככל שכמות הסוכר (או כל מזון אחר) גדולה יותר, גם השפעתו גדולה יותר. גילגמש • שיחה 18:14, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- אדם שאוכל כמות גדולה של סוכר, האם רק כמות מוגבלת של סוכר יכולה להתפרק בגוף, והשאר יוצא בלי להתעכל? האם ההשפעה של כמות בינונית של סוכר זהה להשפעה של כמות גדולה? 80.230.18.149 18:11, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני גדול למדי, וצורך קפה כהוגן. הוא משפיע עלי - השפעה חזקה -תוך דקות. ההשפעה הזו מדידה בדופק ובלחץ דם. הפיקנופודיה טובה ממך! אילן שמעוני, - שיחה 16:33, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
תרגום לפסקה 'Life history'
עריכהצריך עזרה בתרגום כותרת הפסקה |Life history, האם מתאים לתרגמה כ'מחזור חיים'? כך אוכל לפנות את 'התנהגות' לפסקה הבאה 'Behavior'. --שיע • (שיחה) • ב' באלול ה'תשע"ג • 21:23, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- "מחזור חיים" נשמע לי תרגום טוב. גם "הדב בטבע" נראה לי שם טוב לפרק הזה. [kotz] [שיחה] 22:27, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- בכל הערכים שכתבתי השתמשתי ב"התנהגות". – Manedwolf • שיחה 04:21, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה, נראה שאכן אאמץ את הכותרת התנהגות לשני הפסקאות. --שיע • (שיחה) • ד' באלול ה'תשע"ג • 23:06, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- בכל הערכים שכתבתי השתמשתי ב"התנהגות". – Manedwolf • שיחה 04:21, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
מה הם אחוזי שומן בגוף ובחלב?
עריכהעל שקיות החלב כתוב שהם מכילים 3% שומן (בדרך כלל), למיטב ידיעתי כל אחוז נמדד מתוך מאה. אם כן, 3% שומן בחלב נמדדים מתוך מה? האם מורידים 97% משומן החלב? ושאלה נוספת... אצל אנשים שנחשבים שמנים מאוד אחוזי השומן נעים בין 40% ל-50% למיטב ידיעתי, ושוב גם כאן לא ברור לי האם הכוונה שהגוף מכיל 100 ק"ג חומר ומתוכו 40% שומן? אם ככה, זה יהיה זהה גם בחלב ש-3% בחלב הכוונה ש-3% מתוך 100 מ"ל מכילים 3% שומן. אשמח לקבל הסבר בנושא. 176.13.9.58 21:32, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
- בקשר לחלב - זה לא שונה לאחוז בכל דבר אחר. ממספר האחוזים הוא שיעור של דבר מה מתוך הסך הכל. אם כתוב שיש בחלב 3% שומן, הכוונה שהחלק היחסי של 3 מתוך 100 הוא שומן. מתוך 100 גרם חלב, 3 גרם יהיו שומן. לגבי אחוז שומן בגוף האדם, הכוונה למסת הגוף בניכוי מסת הגוף הרזה (שרירים, עצמות וכו) מסה זו היא מסת השומן. משקלה מסך כל המשקל של הגוף יתן את אחוזי השומן. אחוזי השומן התקינים שונים בין המינים. אצל גברים הם מעט נמוכים יותר מאשר אצל הנשים. ברדך כלל השמנה לא נקבעת על פי אחוזי שומן, אלא על פי מדד מסת גוף - BMI, שהוא היחס בין גובה למשקל. גילגמש • שיחה 21:35, 8 באוגוסט 2013 (IDT)
את התשובה שלך לגבי אחוזי שומן החלב, הבנתי, ותודה. אבל את התשובה לגבי אחוזי השומן באדם לא הבנתי. איך מודדים את אחוזי השומן בגופו של אדם? 176.13.74.35 11:25, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש מגוון דרכים למדוד את אחוזי השומן. אחת השיטות היא להשתמש בנוסחאות מתמטיות שלוקחות בחשבון היקף מותניים, גובה, משקל וכך הלאה. תוכל למצוא מחשבון כזה בקלות בגוגל אם תקליד "חישוב אחוזי שומן". מדובר בתוצאה משוערת ולא בתוצאה מדויקת. שיטות נוספות הן מדידת עובי קפלי עור או בעזרת מאזניים שיש בהם אופציה לחישוב אחוזי שומן. דרכים מדויקות יותר, שאינן בשימוש נרחב כוללות שימוש בציוד הדמיה מתוחכם או שיטות מורכבות אחרות שאינן בשימוש נפוץ. גילגמש • שיחה 11:48, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- כמו במוצרים אחרים בהם מודדים ריכוז מרכיבים (שומן, סידן, וכו'), מדובר בריכוזים ממוצעים לאחר מדידות מדגמיות. לפיכך קיימת סטיה מותרת בחוק. כך שאם תמדוד שקית חלב 3% ספציפית, ייתכן שתמצא בה 4.6% שומן, וזו לא הונאה. (אך אם תמצא בה 25% זו כבר הונאה). בברכה, דני. Danny-w • שיחה 12:03, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
כמה תאים נמצאים בגופו של אדם, מיליונים או מיליארדים?
עריכהבספר אחד קראתי שבגופו של אדם יש מליארדים ובספר אחר קראתי שיש מיליונים, מי ביניהם צודק? (יותר הגיוני לכאורה שיהיו מליארדי תאים). 176.13.9.58 02:54, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- "מיליונים" ? בודאי שלא - לא מציאותי. בוא נעריך סדר-גודל. נניח אדם שגובהו 1 מ', ושטח החתך הממוצע שלו הוא 30 ס"מ על 30 ס"מ, כלומר 900 סמ"ר. מכאן שסדר-הגודל של נפח הגוף שלו הוא 90,000 סמ"ק, וביחידות של מיקרומטר-רבוע (יחידה שימושית עבור גופים זעירים, כאשר מיקרומטר הוא 10-6 מ') - בקירוב, 1017 מיקרומטר-מעוקב. ממדיהם של תאים לעומת זאת, הם בתחום 1-100 מיקרומטר, כלומר, הם נמצאים בתחום נפחים של, בקירוב, 1-106 מיקרומטר-מעוקב. מחלוקת הנפחים המתאימים מקבלים סדר-גודל של מספר תאים ממוצע (מבוסס על נפח ממוצע של 103 מיקרומטר-מעוקב) של כ-1014 תאים, כלומר, כמאה טריליוני תאים (טריליון = אלף מיליארד), שזה 3 סדרי-גודל (פי אלף) יותר מאשר מיליארד. עכשיו אתה לא רק יודע, אלא גם יודע איך להגיע לזה. בנצי - שיחה 03:54, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- מדובר ב-5 סדרי גודל יותר ממיליארד. דניאל • תרמו ערך 10:24, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- עכשיו אני רואה שלא דייקתי, כי בספר שכתוב מיליונים כתוב כך: "גוף האדם מורכב מאיברים המורכבים ממיליוני תאים". זהו המשפט המדויק. האם זה נכון שאיברים מורכבים ממיליוני תאים ולא ממיליארדים? 176.13.74.35 11:22, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- מדובר ב-5 סדרי גודל יותר ממיליארד. דניאל • תרמו ערך 10:24, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- גם פה התשובה היא לא. בגוף האדם כ 10,000 מיליארד תאים. אף איבר אינו זעיר עד כדי כך שמסתו תהיה למטה מעשרה גרם. הפיקנופודיה טובה ממך! אילן שמעוני, - שיחה 11:29, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
הומופוביה
עריכה― הועבר לדף ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון פסיכולוגיה/6
נהיגה בארץ ישראל בזמן המנדט
עריכהידוע לי שישנם מדינות שהיו תחת שלטון בריטי, עד היום נוהגים בצד שמאל [כדוגמת הודו]. רציתי לשאול, בשנות המנדט הבריטי בארצינו, האם התנועה התנהלה לימין או לשמאל? אם התנועה הייתה לימין, כפי שנהוג היום, האם הבריטים ייצרו משאיות צבאיות וכו' ייחודיות לארצות אחרות? אם התנועה הייתה לשמאל, מתי זה הוחלף בחזרה? ובכלל, האם היו נפוצים אז שני סוגי המכוניות? ―אנונימי לא חתם
- ככל הנראה, בהתבסס על הערך הזה, הנהיגה הייתה בצד ימין, כמו עכשיו. לגבי "האם ייצרו" אני לא יודע. בלנק - שיחה 14:48, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- אכן, נהגו בצד ימין. השאלה המרכזית בעצם, מהי הסיבה שבישראל הבריטים נהגו בצורה שונה מאשר בקפריסין, שהיא מדינת אי קרובה ביותר לישראל, עובדה המדגישה את השאלה. דומני שהעליתי את השאלה כאן, לפני כמה שנים. עדיין אינני יודע את הסיבה להבדל, והשאלה הנוכחית מעלה בי דחף לחזור ולברר את הסיבה להבדל. בנצי - שיחה 22:23, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. חבל מאוד שהשואל אלמוני, ללא חתימה מזהה כפי שכל פונה נדרש לעשות עפ"י ההנחיות לעיל. מקרה זה הוא דוגמא לצורך נוסף בחתימה מזהה כזו - כפי שאמרתי לעיל, בדעתי לבדוק את הסיבה לנהיגה בצד ימין בישראל המנדטורית. אם לא אספיק להעלותה כאן, אין לי אפשרות לפנות לשואל בכל דרך אחרת, שהרי משתמש רשום זמין לפניה ישירות לדף השיחה שלו.
- ב. בהמשך לתגובתי לעיל, בנוגע להשוואה בין ישראל לבין קפריסין, צריך גם לזכור שישראל לא היתה ייחודית מבחינה זו: גם בירדן ובעירק המנדטוריות נהגו בצד ימין (שלושתן עדיין לא היו ישויות מדיניות נפרדות בתחילת המנדט). לדעתי, צריך לחפש את המשותף הזה - שם עשויה להתברר התשובה. אפשר להעלות את השאלה גם בויקיפדיה האנגלית - מאוד יתכן שאיזשהו היסטוריון בריטי, אפילו חובב, יתקל בשאלה, בנוסף לערך האנגלי אליו מפנה קודמי.
- ג. עניין הייצור לא מהווה בעיה משום שהמסורת הבריטית קדומה לא פחות מהיסטוריית תעשיית המכוניות עצמה - זה התחיל מהשונות בין הבריטים לבין היבשת, בעיקר גרמניה, איטליה וצרפת. כך, מה שמעניין מבחינה זו היא השאלה האם יצרו מכוניות עם הגה 'שמאלי' בבריטניה עצמה, או שהסתפקו ברכישתן ביצרניות אירופיות. אני משער שלחברה עם פסי יצור גדולים אין בעיה להכין פס יצור הפוך, אבל לכך צריך גם ביסוס תיעודי.
- ד. בהמשך לסעיף הקודם, אזכיר את תקופת מלחמת העולם השניה: 1. הצבא הבריטי נע ברחבי אגן הים התיכון, על רכביו ומשאיותיו ללא התאמות ימין-שמאל, שהרי צבא מצטייד לפי המדינה לה הוא שייך ולא לפי יעד שיכבש או ישוחרר בעתיד. כך שאין בעיה להסתדר עם הגה הפוך, ולכן אני משער שהם נהגו בארץ, משני עברי הירדן, מצד ימין מחד, אבל עם הגה ימני מאידך.
- ה. חיזוק נוסף ל(ד): הצבא האמריקאי האדיר במלחמה האמורה, השתמש באי הבריטי כבסיס מוצא על. כלומר, עשרות אלפי כלי רכב אמריקאיים שמאליים הסתובבו בכבישי האי, מה שאומר שהסתדרו עם זה (רק שכאן המצב הפוך: נהיגה בצד שמאל, עם הגה שמאלי). בנצי - שיחה 22:21, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- לא ממש קשור אבל מעניין. http://m.flickr.com/photos/ottomanpalestine3/3610796422/lightbox/ נוהגים הפןך בתקופה העותומנית. Kotz
- הלינק שבור? זה מה שמצאתי: http://www.flickr.com/photos/39267895@N02/3610796422. חזרתי • ∞ • שיחה 00:44, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- לזה התכוונתי. 13:46, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- הלינק שבור? זה מה שמצאתי: http://www.flickr.com/photos/39267895@N02/3610796422. חזרתי • ∞ • שיחה 00:44, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- ראו ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון68. Shannen - שיחה 20:05, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- אכן, כפי שציינתי לעיל, מבלי לזכור מועד מדוייק, העליתי את השאלה בנובמבר 2008. תודה על האיחזור. ועוד משהו: "האומר דבר בשם אומרו מביא ברכה לעולם". בנצי - שיחה 03:54, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- אכן, קראתי את השאלה של בנצי מארכיון 68. שאלתי מוסיפה על ההתאמה של המכוניות, האזרחיות והצבאיות. ―אנונימי לא חתם
- א. אני מניח שהאלמוני האחרון הוא השואל המקורי. חבל שאתה נותר אלמוני בלתי מזוהה, למרות שכבר העירו לך על כך, עוד בפנייתך המקורית. ההנחה שלי בתחילת דבריי היתה מתייתרת אילו נהגת כמקובל ולפי ההנחיות. זו אחת הסיבות לצורך בחתימה כהלכה: כדי שניתן יהיה לדעת מי מגיב למי ועל מה.
- ב. מסתבר שנותרו פה ושם שאריות המעידות על צד ההגה בתקופה האמורה. המבקר באתר מחנה המעצר בעתלית - הכוונה היא לאתר הפיזי עצמו - יכול לראות שם משאיות של המשטרה הצבאית הבריטית, עם הגה ימני. אינני זוכר איפה בדיוק ראיתי תמונה זו. בנצי - שיחה 08:43, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- אכן, קראתי את השאלה של בנצי מארכיון 68. שאלתי מוסיפה על ההתאמה של המכוניות, האזרחיות והצבאיות. ―אנונימי לא חתם
- אכן, כפי שציינתי לעיל, מבלי לזכור מועד מדוייק, העליתי את השאלה בנובמבר 2008. תודה על האיחזור. ועוד משהו: "האומר דבר בשם אומרו מביא ברכה לעולם". בנצי - שיחה 03:54, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- אם מדובר בכלי רכב שיוצרו בבריטניה ושירתו את המנדט, ברור שההגה שלהם יכול להיות בצד ימין. זה לא מעיד בהכרח על כיוון הנסיעה. ―אנונימי לא חתם
מה מקור המושג 'משולש החיים'?
עריכהבמד"א מלמדים בקורסי החייאה מושג שנקרא 'משולש החיים' (מערכת העצבים, הנשימה, ומערכת הדם). רציתי לדעת אם זה מושג מקורי שלהם או שזה מושג מוכר כבר, ואם הוא מוכר מה מקורו. (המושג הזה קיים באנגלית גם כן?)176.13.56.3 17:01, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה מושג מוכר, מלמדים אותו גם בצה"ל. אני לא יודע אם משתמשים במתודה הזאת בעולם דווקא, אולי בשם אחר. בכל אופן, העיקרון נכון. אביעד • שיחה 17:09, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
- בויקיפדיה האנגלית ישנו ערך עם שם זהה אלא שהוא עוסק בנושא אחר לגמרי. אתה מוזמן לעיין שם. triangle of life שם הערך. 46.210.248.24 00:38, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה אמנם מושג מוכר, אך הוא הוטבע מסיבות דידקטיות. דהיינו, כדי להקל על הלמידה של הרפואה הדחופה וכדי להקל על זכירת החומר הנלמד בעת חירום. המושג עוזר לחובש ולרופא להתרכז במערכות החשובות בעת ההחייאה.
- באותו אופן, כבאים מכירים את "משולש האש" - אנרגיה, חומר מחמצן (בשריפה במפעלים כימיים זה לא בהכרח חמצן) וחומר דלק. כאשר כבאי שוקל התערבות בשריפה הוא, הוא חושב איך ההתערבות תשפיע על הורדת האנרגיה, הרחקת המחמצן או הרחקת הדלק. עִדּוֹ - שיחה 13:33, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה מושג מוכר, מלמדים אותו גם בצה"ל. אני לא יודע אם משתמשים במתודה הזאת בעולם דווקא, אולי בשם אחר. בכל אופן, העיקרון נכון. אביעד • שיחה 17:09, 9 באוגוסט 2013 (IDT)
פריצת גז בשעת פתיחת בקבוק מים מינרלים של אקווה נובה
עריכהפתחתי בקבוק מים מינרלים חדש של אקווה נובה (בתוקף) ויצא לי משם קול של גז (הקול ברמה של פתיחת בקבוק קולה משומש), האם זה מעיד על פעילות בקטריאלית בתוככי הבקבוק (חיידקים שמייצרים גזים שונים) או שזה דבר תמים ושגרתי שקשור לתנאים פיזיקלים? 46.210.248.24 00:34, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- לא. בקבוקי אקווה נובה דקים מאד, ועל מנת ליצור חוזק מבני נדחס לתוכם אוויר בסיום תהליך הביקבוק. הפיקנופודיה טובה ממך! אילן שמעוני, - שיחה 13:05, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אולי הבקבוק עמד הרבה זמן בשמש Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 09:20, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
שאלה לגבי קובץ Robots.txt
עריכהאם אני רוצה לחסום דף ספציפי האם ראוי לכתוב:
Disallow: /http://www.bla.com/bla
או האם עליי לכתוב:
Disallow: /bla
תודה רבה. Ben-Natan • שיחה 08:02, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- לכתוב את שם הדף בלבד, ללא הכתובת. הרובוט מתייחס תמיד לספריית השורש של האתר. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 20:53, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- במקרה כזה גם תמיד ראוי להוסיף קו-נטוי (/) כן? (אני מבין שהקו הנטוי מסמל את כל מה שמעבר לתיקיית האתר, כולל דפים בודדים). תודה קובי ! Ben-Natan • שיחה 02:07, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- אכן, הקו הנטוי מציין את ספריית השורש. אם אתה משתמש בכלי מנהלי האתרים של גוגל תוכל גם לראות שם את רשימת הדפים שחסמת. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 10:24, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- במקרה כזה גם תמיד ראוי להוסיף קו-נטוי (/) כן? (אני מבין שהקו הנטוי מסמל את כל מה שמעבר לתיקיית האתר, כולל דפים בודדים). תודה קובי ! Ben-Natan • שיחה 02:07, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
ג'ון דמיאניוק
עריכהלפי הערך 'ג'ון דמיאניוק' לא הבנתי אם ביום יום כשישראלים או יהודים מדברים עליו האם אנחנו מתכוונים לנאצי שנשפט בישראל או לנאצי שהוגדר בסופו של דבר כג'ון דמיאניוק? --MonsterMath - שיחה 10:49, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני חושב שזה תלוי גם בהקשר של הדברים הנאמרים וגם בתפישה של המדבר. חזרתי • ∞ • שיחה 11:27, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- לא הבנתי בדיוק את השאלה אבל יש להבדיל בין איוואן האיום, הנאצי מטרבלינקה, לבין ג'ון דמיאניוק. גם בית המשפט העליון בישראל וגם בית המשפט בגרמניה (שהרשיע אותו "רק" בכך שהיה שומר במחנות השמדה) קבעו שלא ניתן להגיד בודאות שהם אותו בן אדם. לכן כשמדברים על איוואן דמאניוק אנחנו מדברים על אדם מסויים, שאנחנו יודעים בדיוק איפה הוא מת וכו'. כשאנחנו מדברים על איוואן האיום אנחנו מדברים על שומר ממחנה טרבלינקה, שאף אחד לא יודע בוודאות אם שם משפחתו הוא דמיאניוק. או מי הוא. בלנק - שיחה 12:32, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- היה אדם בשם ג'ון איוון דמיאניוק (1920-2012) שנולד באוקראינה, במה"ע ה-2 שירת בצבא האדום ונפל בשבי הגרמנים. שם הוכשר בידי האס אס כשומר במחנות השמדה. בימ"ש מחוזי בישראל הרשיע אותו בהיותו שומר אכזרי בטרבלינקה בשם "איוון האיום", בהתאם לראיות - עדים ניצולי שואה, שומר אחר ומסמכים, ודן אותו למוות. ביהמ"ש העליון הפך את ההחלטה וזיכה אותו, בהתאם לראיות חדשות שהטילו ספק בזהותו כ"איוון האיום". בימ"ש בגרמניה הרשיע אותו בהיותו שומר בסוביבור, וסיוע לרצח של 29 אלף אנשים, ודן אותו לחמש שנות מאסר בלבד (!). לפני סיום הערעור הוא מת. ―אנונימי לא חתם
- לא הבנתי בדיוק את השאלה אבל יש להבדיל בין איוואן האיום, הנאצי מטרבלינקה, לבין ג'ון דמיאניוק. גם בית המשפט העליון בישראל וגם בית המשפט בגרמניה (שהרשיע אותו "רק" בכך שהיה שומר במחנות השמדה) קבעו שלא ניתן להגיד בודאות שהם אותו בן אדם. לכן כשמדברים על איוואן דמאניוק אנחנו מדברים על אדם מסויים, שאנחנו יודעים בדיוק איפה הוא מת וכו'. כשאנחנו מדברים על איוואן האיום אנחנו מדברים על שומר ממחנה טרבלינקה, שאף אחד לא יודע בוודאות אם שם משפחתו הוא דמיאניוק. או מי הוא. בלנק - שיחה 12:32, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אצטט מהערך: לעומת זאת פרקליטו של דמיאניוק, יורם שפטל, טוען כי הציג ראיות חדשות ... לפיהם שם משפחתו של איוואן האיום היה מרצ'נקו (Marchenko) ולא דמיאניוק (Demjanjuk). - אז איוואן האיום בעצם הוא איוואן מרצ'נקו שאיש לא יודע מה קורה איתו היום? ודמיאניוק הוא נאצי שהשם הזה נתפס לו בארץ בגלל המשפט? --MonsterMath - שיחה 04:50, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש ויכוח לגבי זהות "איוון האיום" מטרבלינקה, האם זה היה הוא או מישהו אחר. ביהמ"ש המחוזי הרשיע אותו בעקבות ראיות - זיהוי ע"י ניצולי שואה שהיו שם, שומר אחר ומסמכים. ביהמ"ש העליון זיכה אותו בעקבות ספק שהתגלה בראיות חדשות, לפיהן מדובר באדם אחר, עם שם משפחה אחר ומראה שונה. הראיות מתוך חקירות של שומרים שנתפסו ע"י הרוסים ומתו בהמשך, ולכן אין אפשרות לחקור אותם ולדעת אם הם ניסו לסייע לו להימלט (במסירת מידע שקרי) או שאמרו אמת. מבחינה משפטית, אם יש ספק סביר אי אפשר להרשיע, ולכן הוא זוכה. ―אנונימי לא חתם
המרת דת מאשכנזי לספרדי
עריכהשמתי לב שביהדויות שונות מותר ואסור דברים שונים. כלומר זה סוג של "תת-דתות" שונות. לדגומה לספרדים אסור לערבב דג עם חלב ולאשכנזים מותר. בערך כמו נוצרים קטולים מול אורתודוקסים.
אז, האם יש מקרים ידועים של "המרת דת פנימית", כלומר שינוי מאשכנזי לספרדי או להפיך? 79.181.131.42 13:00, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- זו אותה דת, עם מסורות שונות, גם בין חסידויות שונות יש הבדלים אלו ואחרים. אצל הרבה דתיים, כשיש נישואים בין עדתיים, המסורת של אב הבית שלטת. אצלי חרדים לא נפוצים כלל נישואים בין עדתים. אביעד • שיחה 13:16, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש הרבה מקרים שספרדים מאמצים את המסורת האשכנזית המחמירה יותר- בייחוד כאלה שלומדים בתלמוד תורה אשכנזי וכד'. יש רבנים רבים שמתנגדים לזה. ראה למשל כאן בפסקה השנייה- "תמיד מוטלת על אדם חובה להיצמד למנהגי עדתו ולא לנטוש את מסורת אבותיו (שעל כך נאמר "אל תיטוש תורת אמך")". בלנק - שיחה 13:21, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- האם על פי הרבנות ישנם חובות שונות לבני עדות שונות? כלומר הוא יגיד "אתה אשכנזי ולכן חובה עליך לעשות א' והחבר שלך הוא ספרדי וחובה עליו לעשות ב'" או שהוא יגיד "החבר שלך טועה"? 79.181.131.42 13:31, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש יהודים אשכנזים לא מעטים, שבמהלך הדורות עברו לקהילות ספרדיות והפכו לספרדים - חלקם נושאים את השם "אשכנזי". יש גם את התופעה ההפוכה, יהודים ספרדים שעברו לקהילות אשכנזיות והפכו לאשכנזים - חלקם נושאים את השמות "פראנק", "פרענק", "פרנקל" וכדומה. בכל מקרה, כל יהודי יכול לבחור לו רב, גם מזרם אחר, ולפעול בהתאם. בברכה. ליש - שיחה 13:59, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- מסתבר שכל מי שמגדיר את עצמו כ'חרדי' באופן אוטומט בין אם הוא רוצה ובין אם הוא לא- הוא משתכנז, כלומר אחד שהמיר את מנהגיו הספרדיים למנהגי האשכנזיים. כמובן שיש רמות, החל בלבוש וכלה בדיבור ובהגייה ואפילו בגזענות. יש כאלה שחרדים בלבוש בלבד (מעט מאוד מאוד), ויש קיצונים שמדברים בהגייה אשכנזית חרדית ובניב הליטאי חרדי וכן לומדים ומתפללים בה (הרבה מאוד), ויש עוד שמרחיקים לכת יותר ומחזרים באופן מכוון אחר מוסדות אשכנזיים בלבד לחינוך ילדיהם (הרבה מאוד).מוטיבציה - שיחה 20:45, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה פשוט לא נכון. הרב עובדיה יוסף, למשל, מגדיר את עצמו כחרדי, וממש לא משתכנז. ראה למשל בכתבה שקישרתי אליה, ציטוטים של בנו.בלנק - שיחה 22:47, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- האם אתה בטוח בכך שהרב עובדיה אינו משתכנז?! אז אשאל אותך שאלה: היכן בניו למדו- האם בפורת יוסף הספרדית או בישיבות חברון ופונביז' האשכנזיות...?! מסתבר שהמגיב הנ"ל צודק, כל מי שמגדיר את עצמו כחרדי הוא נמצא איפה שהוא בסקלה של המשתכנזים. כמובן שיש רמות בכך, ואחת מהרמות היא של כאלה שינהגו במנהגים הספרדיים (כמו הרב עובדיה יוסף) אבל ישלחו את בניהם ללמוד בשיטת הלימוד האשכנזית. אין שום קשר בין 'מנהגי אבותיו' להשתכנזות, בכתבה ההיא מדובר על היצמדות להלכה ולא לדרך חיים.176.13.43.43 17:19, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה פשוט לא נכון. הרב עובדיה יוסף, למשל, מגדיר את עצמו כחרדי, וממש לא משתכנז. ראה למשל בכתבה שקישרתי אליה, ציטוטים של בנו.בלנק - שיחה 22:47, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- מסתבר שכל מי שמגדיר את עצמו כ'חרדי' באופן אוטומט בין אם הוא רוצה ובין אם הוא לא- הוא משתכנז, כלומר אחד שהמיר את מנהגיו הספרדיים למנהגי האשכנזיים. כמובן שיש רמות, החל בלבוש וכלה בדיבור ובהגייה ואפילו בגזענות. יש כאלה שחרדים בלבוש בלבד (מעט מאוד מאוד), ויש קיצונים שמדברים בהגייה אשכנזית חרדית ובניב הליטאי חרדי וכן לומדים ומתפללים בה (הרבה מאוד), ויש עוד שמרחיקים לכת יותר ומחזרים באופן מכוון אחר מוסדות אשכנזיים בלבד לחינוך ילדיהם (הרבה מאוד).מוטיבציה - שיחה 20:45, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש יהודים אשכנזים לא מעטים, שבמהלך הדורות עברו לקהילות ספרדיות והפכו לספרדים - חלקם נושאים את השם "אשכנזי". יש גם את התופעה ההפוכה, יהודים ספרדים שעברו לקהילות אשכנזיות והפכו לאשכנזים - חלקם נושאים את השמות "פראנק", "פרענק", "פרנקל" וכדומה. בכל מקרה, כל יהודי יכול לבחור לו רב, גם מזרם אחר, ולפעול בהתאם. בברכה. ליש - שיחה 13:59, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- האם על פי הרבנות ישנם חובות שונות לבני עדות שונות? כלומר הוא יגיד "אתה אשכנזי ולכן חובה עליך לעשות א' והחבר שלך הוא ספרדי וחובה עליו לעשות ב'" או שהוא יגיד "החבר שלך טועה"? 79.181.131.42 13:31, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש הרבה מקרים שספרדים מאמצים את המסורת האשכנזית המחמירה יותר- בייחוד כאלה שלומדים בתלמוד תורה אשכנזי וכד'. יש רבנים רבים שמתנגדים לזה. ראה למשל כאן בפסקה השנייה- "תמיד מוטלת על אדם חובה להיצמד למנהגי עדתו ולא לנטוש את מסורת אבותיו (שעל כך נאמר "אל תיטוש תורת אמך")". בלנק - שיחה 13:21, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- זו אותה דת, עם מסורות שונות, גם בין חסידויות שונות יש הבדלים אלו ואחרים. אצל הרבה דתיים, כשיש נישואים בין עדתיים, המסורת של אב הבית שלטת. אצלי חרדים לא נפוצים כלל נישואים בין עדתים. אביעד • שיחה 13:16, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
בקשר לדוגמה הראשונה, היא לא נכונה ולערב דג עם חלב זה עניין הלכתי שמקובל על כל עם ישראל. Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 09:18, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. זה לגמרי לא עניין הלכתי. לא משרבבים שימוש במושג הלכה בכל מקום ובכל עניין. מדובר במנהג, ששיקוליו היו בריאותיים, לפחות בזמן התהוות המנהג, ולא דתיים.
- ב. ע"ס מה אתה אומר שהמנהג מקובל בכל עם ישראל ? בנצי - שיחה 11:14, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- דיוק בעניין: בישול יחד, עניין הלכתי בוודאי ללא חילוק; אכילה יחד, לא רק מנהג - אבדוק מה בדיוק בהמשך. Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 11:24, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. למה אתה חושב שיש הגיון כלשהו (בריאותי) בהפרדה בין דג לחלב? זה איסור דתי ואין לו קשר לבריאות או משמעות מעבר לאמנות ככה שהמילה "הלכתי" משקפת את המציאות.
- ב. אין שום דבר המקובל על כל עם ישראל. לא שמעתי על אף דעה שאין ישראלי שמתנגד לה. 79.179.154.236 16:15, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. לא אמרתי שאני חושב שישנו הגיון כלשהו בכך, אלא שיסודו של המנהג הוא במחשבה כזו. לגבי הלכה - אינך מבחין בין מנהג לבין הלכה. אלו הן שתי קטיגוריות שונות. כדי להבהיר את ההבחנה הזו, שים לב לכך שמטבחים השומרים על כשרות, מפרידים בין בשר לחלב. אין הפרדות נוספות. הקפדה זו נובעת מדרגת האיסור, דרגה המקנה לו מעמד הלכתי. גם מי שנוהג להפריד בין דג לחלב לא יוצר אגף שלישי במטבחו, מאחר והוא נוהג כך מכוחה של דרגת איסור נמוכה יותר. בנצי - שיחה 23:10, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- בנצי, בישול ביחד הובא להלכה וזה מופיע בשולחן ערוך. סתם לערבב זה מנהג.
- לאנונימי, מה שכתוב בשולחן ערוך מקובל על כולם (דהיינו אלו ששומרים ומקיימים תורה ומצוות). מנהגים זה כבר עניין אחר Meni yuzevich ♦ בית חב"ד לכולם 00:05, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. אני מזמין את כל המגיבים לעיל לעיין בדג בבשר ובחלב. מסתבר שיש ערך כזה, הנותן מידע בסיסי. ההתייחסות למנהג זה מתחילה בתלמוד הבבלי, והיא נתונה במחלוקת.
- ב. יש בזה שני היבטים כשרותיים: 1. דג ובשר; 2. דג בחלב.
- ג. כל המקורות מדברים על 'סיכון בריאותי', והעובדה שעם הזמן התברר שסיכון זה מופרך, היא זו שגרמה להבדלי התייחסות בין העדות, כמצויין בסעיף הבא.
- ד. ואעפי"כ, התפתחות המנהג בקרב ספרדים ואשכנזים איננה מקבילה - ראו הערך אליו אני מפנה בשורה הראשונה לעיל. בנצי - שיחה 08:27, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. לא אמרתי שאני חושב שישנו הגיון כלשהו בכך, אלא שיסודו של המנהג הוא במחשבה כזו. לגבי הלכה - אינך מבחין בין מנהג לבין הלכה. אלו הן שתי קטיגוריות שונות. כדי להבהיר את ההבחנה הזו, שים לב לכך שמטבחים השומרים על כשרות, מפרידים בין בשר לחלב. אין הפרדות נוספות. הקפדה זו נובעת מדרגת האיסור, דרגה המקנה לו מעמד הלכתי. גם מי שנוהג להפריד בין דג לחלב לא יוצר אגף שלישי במטבחו, מאחר והוא נוהג כך מכוחה של דרגת איסור נמוכה יותר. בנצי - שיחה 23:10, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
מי מדויק יותר ויקיפדיה האנגלית או העברית?
עריכהמבחינה סטטיסטית הגיוני יותר שויקיפדיה האנגלית תהיה יותר מדויקת, כי התעבורה שם גדולה יותר וכמות המשכילים שם בהתאם. בכל זאת, מצאתי שני דברים לדוגמה שיש בהם שוני בין ויקיפדיה העברית לאנגלית:
- בויקיפדיה העברית: אורך החיים של טסיות הדם הוא בין שבוע לעשרה ימים (6-10). ואילו בויקיפדיה האנגלית אורך החיים של טסיות הדם הוא בין 5 ל-9 ימים בממוצע.
- בויקיפדיה העברית: אורך החיים של תאי דם לבנים - אין מידע. באנגלית: אורך החיים של תאי דם לבנים בין שלושה לארבעה ימים בממוצע. טוב אני מסכים איתכם שאלה דברים באמת זניחים. אבל שימו לב לדבר הבא:
- בויקיפדיה העברית טסית דם היא תא דם. ואילו לפי ויקיפדיה האנגלית זו טעות לומר כך, אני אצטט לכם שיחה מויקיפדיה האנגלית על הנושא (ועל הכתיבה בנושא בויקיפדיה העברית):
In regard to the platlets, I understnad your things, but I ment that I don't understand why some books and wiki itself call it "cell" (in the hebrew wiki it's called expressly: blood cell) (talk) 15:27, 10 August 2013 (UTC)
- It is a common misconception for platelets to be called cells; they are cell fragments that lack nuclei, as reflected in our article on the topic. It is appropriate to ask whether the same applies to red blood cells, but the latter are often nucleated (e.g. in infants, people with functional or anatomic asplenia, and other vertebrates) whereas platelets are not nucleated and are produced by pinching off cytoplasm from a megakaryocyte (rather than cell division). -- Scray (talk) 15:51, 10 August 2013 (UTC)
אז לסיכום, טסית דם היא תא דם או לא?! 46.210.248.24 21:10, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני חייב להגיד שרשימת המקורות בערך הלועזי, וכן כלל הערך, נראה יותר מקצועי מאשר הערך העברי. בנוסף, זכור לי גם משיעורי ביולוגיה שטסית דם אינה תא דם, אלא חלקי תאים. --SuperJew • רב-שיח • ד' באלול ה'תשע"ג 21:40, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- לויקיפדיה העברית יש ייתרון בולט, בערכים שקשורים ליהדות ולארץ ישראל. בויקי האנגלית יכול להיות ויכוח על פירוש השם "עיבריים" ותהייה שם החלטה, שהכוונה היא לאנשים שבאו מעבר לנהר הירדן. בעברית זה לא יקרה. עִדּוֹ - שיחה 22:33, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אכן, טסיות דם, או תרומבוציטים, אינם תאים אלא שברי תא נטולי גרעין המיוצרים בתא ענק ייחודי לכך - מגקריוציט. הספרות המדעית שאני מכיר בתחומים רלוונטיים, באנגלית או בעברית, מציינת זאת, ללא יוצא מהכלל. מעניין איך השתרבבה הטעות בערך העברי, ואשתדל לתקנה בימים הקרובים. בנצי - שיחה 22:52, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- הטסיות חסרות גרעין ולכן הן לא תאים. שים לב שבעברית כתוב "תאי דם" (עם מרכאות) וכנראה שכוונת המשורר הייתה שאלו לא תאים ממש אלא רכיב דם שרואים במיקרוסקופ, בברכה, Nurick - שיחה 23:18, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אם כתוב אצלנו שאלה תאים, אז יש לתקן. שימוש בגרשיים יכול לבלבל את הקורא. גילגמש • שיחה 14:31, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- הסתכלתי עכשיו בערך הנ"ל וראיתי שהטעות הנ"ל חוזרת על עצמה פעמים רבות, יכול להיות שצריך לתקן את הערך מיסודו. 176.13.43.43 13:36, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- מחקתי את החלקים הלא נכונים. גילגמש • שיחה 09:31, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- הסתכלתי עכשיו בערך הנ"ל וראיתי שהטעות הנ"ל חוזרת על עצמה פעמים רבות, יכול להיות שצריך לתקן את הערך מיסודו. 176.13.43.43 13:36, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- אם כתוב אצלנו שאלה תאים, אז יש לתקן. שימוש בגרשיים יכול לבלבל את הקורא. גילגמש • שיחה 14:31, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
שאלה הנוגעת לאופן ההתנהלות של
עריכהפייסבוק: מעת לעת מגיעות ממנו הודעות לדוא"ל שלי המעודדות יצירת קשר, תחת הכותרת "Do you know . . . etc", עם שם אחד או יותר, שאני אמור להכיר בדרך כל שהיא. ברור איך מגיעים אליי שמות איתם היה לי קשר דואר כלשהו בעבר, דרך כתובת הדוא"ל שהעליתי בפרופיל האישי שלי שם. מה שמעניין הוא אותם שמות איתם לא היה לי קשר כלשהו. איך הם מגיעים אליי ? איך פייסבוק משייך אותם אליי אסוציאטיבית או אחרת ?
שאלה קשורה נוספת: האם הוא גם 'מפספס' ? כלומר, האם יתכנו נמענים שלי שהם גם רשומים שם, אבל 'לא הובאו לידיעתי' ע"י פייסבוק ? שבוע טוב, בנצי - שיחה 23:00, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- עוד דרכים לקשר: חברים משותפים רבים (אם 20% מהחברים שלך חברים גם שלו אז...), מקומות עבודה/לימודים/וכו' משותפים, שנייכם תוייגתם באותו אלבום כלומר היייתם באותו ארוע או שיש לכם חברים משותפים, גילאים דומים/תחביבים משותפים וכו'. בקשר לשאלה השניה שים לבהב שתוכל להכנס לתוך הרשימה המלאה שהוא מציע עבורך ולסנן אותה והיא תתמלא עוד ועוד. בברכה, Nurick - שיחה 23:22, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. לקחתי בחשבון גם את ה'צמתים' האחרים שיש בהם כדי להוות בסיס מידע, כמו מקום לימודים וכיוב' - זה הגיוני. אמנם ציינתי צמתי דיוור, אבל בכולם אותו 'הגיון' גישתי. אני נוטה לחשוב על 'חברים של חברים' כמו שאתה אומר, אבל מה ההגיון המעשי בכך, עוד לפני שהפכתי את הראשון לחבר ב'פייסבוק' ? אני יכול להבין את הפוטנציאל הגלום באנשים איתם החלפתי דואר בעבר, אבל מה הטעם להציע שמות של חברים של אלה, עוד לפני שאלה חברים בעצמם ? לא קריטי - סתם מעניין.
- ב. מה שכן קריטי: האם יתכן שנמען עבר כזה, איתו היה לי קשר מאוד אינטנסיבי, ובכל זאת, שום הודעה לא כללה את שמו עד אתמול, למרות שהוא רשום שם כבר כ-4 שנים ?
- יותר מזה: הייתי בטוח שאינו רשום ברשת חברתית זו, משום שחיפשתי אותו כמה וכמה פעמים, בכל מיני חתכים מדויקים למדי, אבל ללא תוצאות. זה באמת מסקרן אותי. בנצי - שיחה 23:36, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
המירוץ למיליון האמריקאי
עריכהמה הסיבה שבמשך 22 העונות עד כה של המירוץ למיליון האמריקאי לא עבר אף לא פעם אחת בישראל Gutter • שיחה 23:34, 10 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני חושב שזה קשור לסיבות בטחוניות. כשעושים תכנית טלוויזיה רוצים ללכת על סבירויות נמוכות ככל הניתן לבעיות בטחון. עד כמה ישראל מסוכנת לעומת סמטאות ה"פבלות" של ריו דה ז'ניירו תשאל?, אני מניח שהסיכוי לפיגוע חבלה שם נמוך יותר ואולי במבט ראשוני, זה נראה "עדיף" לעורכי התכנית (וכדוגמה כמובן אפשר להביא המון מקומות נוספים אחרים) גם משום שיהיה קל יותר להתנהל עם תוקפנות מצד המקומיים (למשל, היותם מלווים על ידי שוטרים, נתינת שוחד לאזרחים עויינים וכו'). נסה לשלוח מייל להפקה האמריקנית ולשאול אותם. Ben-Natan • שיחה 02:13, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני לא חושב שמדובר על סיבות ביטחוניות כיוון שהם הגיעו לכול מיני מדינות באפריקה שאי אפשר להגיד שהמצב הביטחוני שלהם הוא טוב יותר מישלנו, מדינות עם משטרים מושחתים וכוחות ביטחון מושחתים ובכל זאות הגיעו לשם ויצאו משם בשלום לפחות עד היום.
- מדינות כאלה כן וישראל לא לי זה נמשע מוזר. Gutter • שיחה 10:43, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- אולי זה פוליטי. כדאי לבדוק את רשימת כל מדינות העולם ולהצליב בינה לבין רשימת המדינות שהמירוץ למיליון האמריקאי הגיע אליהן. אולי זה בגלל שתוכנית בישראל תצא מעניינת בערך כמו תוכנית באלבניה או בקזחסטן? יוסי מחשבון אחר - שיחה 16:06, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- קשה לי להאמין שתוכנית בישראל תצא פחות מעניינת מתוכנית באיזה חור באפריקה מה גם שתמיד יש את הערך הוסף של ארץ הקודש גם אני נוטה לחשוב שזה פשוט פולטי ותו לא Gutter • שיחה 19:12, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- כשלעצמי, ההטייה הפוליטית של מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם מטרידה אותי יותר מאשר הפוליטיות של מפיקי המירוץ למיליון. יוסי • שיחה 20:36, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- קשה לי להאמין שתוכנית בישראל תצא פחות מעניינת מתוכנית באיזה חור באפריקה מה גם שתמיד יש את הערך הוסף של ארץ הקודש גם אני נוטה לחשוב שזה פשוט פולטי ותו לא Gutter • שיחה 19:12, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- אולי זה פוליטי. כדאי לבדוק את רשימת כל מדינות העולם ולהצליב בינה לבין רשימת המדינות שהמירוץ למיליון האמריקאי הגיע אליהן. אולי זה בגלל שתוכנית בישראל תצא מעניינת בערך כמו תוכנית באלבניה או בקזחסטן? יוסי מחשבון אחר - שיחה 16:06, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
שאלות אסטרונומיה
עריכהלמה סקאלת הבהירות הנראית לכוכבים הנה הפוכה? כלומר, למה השנתות מציינות בהירות גבוהה ככל שמתקדמים למינוס, אם יותר נכון לציין זאת להפך כסולם טמפרטורה?
מה שיקול הבחירה לבהירות המוחלטת כהצבת כוכב נידון במרחק 10 פארסק מאיתנו? למה לא שנת אור בלבד, או אפילו יחידה אסטרונומית?
האם בכל זאת לא ניתן לחלק את השמים לקבוצות ושטחים ברורים, כדי להחליף את קבוצות הכוכבים המסורבלות? (יהודה שמחה ולדמן • שיחה • ה' באלול ה'תשע"ג • 05:22, 11 באוגוסט 2013 (IDT))
- 1. מקורן של דרגות הבהירות הוא בחלוקה של כוכבי השמיים לשש קבוצות, על-ידי היוונים. הם כללו בקבוצה הראשונה את הכוכבים הבהירים ביותר, ובשישית את אלו שבקושי אפשר לראות בעין בלתי מזויינת (בלילות החשוכים של אז, כמובן). אחר-כך הוחלפה החלוקה הזו, שאינה מוגדרת היטב, בסולם שבו היחס בין הדרגה הראשונה לשישית הוא של 1:100.
- 2. בניגוד לשנת אור או יחידה אסטרונומית, פארסק הוא יחידת מידה תצפיתית: קל לזהות את מרחקו של כוכב בפארסקים על־ידי מדידת פרלקסה.
- 3. לצד מערכות הכוכבים שיש להן מקור היסטורי, אסטרונומים משתמשים בקוי אורך ורוחב שמימיים, בדומה לאלו שנהוגים על כדור הארץ. עוזי ו. - שיחה 13:00, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני עדיין לא מבין למה זו סקאלה הפוכה - בהירות השמש הנראית הנה 26.8−, והמוחלטת 4.8. למה לא 26.8 ו-4.8− בהתאמה?
- אני גם לא מבין את שאמרת לגבי פארסק. אני מדבר לגבי הבהירות המוחלטת בלבד - למה בחרו במרחק של 10 פארסק כהצבת כוכב כלשהו למדידת בהירותו? לא עדיף להציב אותו (כלומר את פניו) בדיוק במרחק השמש הממוצע מאיתנו שהוא יחידה אסטרונומית וכך להשוות את בהירותו לשמש שלנו? (יהודה שמחה ולדמן • שיחה • ה' באלול ה'תשע"ג • 16:43, 11 באוגוסט 2013 (IDT))
- 1. היוונים כללו בקבוצה ה*ראשונה* את הכוכבים הבהירים ביותר, ואלו קיבלו בהירות 1; הכוכבים הנראים-בקושי קיבלו בהירות 6. זה מכתיב את כל שאר המספרים.
- 3. אם תמקם את הכוכב קרוב מדי, יצטרכו לשאול אם מדובר במרחק מהמרכז שלו או מפני השטח (ויש כוכבים רבים שהרדיוס שלהם גדול בהרבה מיחידה אסטרונומית אחת). עוזי ו. - שיחה 19:45, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- התכוונתי רחוקים יחידה אסטרונומית אחת משטח הפנים שלו. (יהודה שמחה ולדמן • שיחה • ו' באלול ה'תשע"ג • 00:02, 12 באוגוסט 2013 (IDT))
- ואז תסתבך עם זה שיש כוכבים ללא פני שטח מוגדרים Zarnivop - שיחה 20:40, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- התכוונתי רחוקים יחידה אסטרונומית אחת משטח הפנים שלו. (יהודה שמחה ולדמן • שיחה • ו' באלול ה'תשע"ג • 00:02, 12 באוגוסט 2013 (IDT))
הועבר לשיחה:דאודורנט. 132.77.137.138 17:54, 18 באוגוסט 2013 (IDT)
נשירת שיער
עריכהלא בהתקרחות אלא במצב רגיל: כמה שיערות בממוצע מאבד גבר בשנות ה20 לחייו ביום בגלל נשירה טבעית? 192.114.105.254 12:26, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- עיין ערך נשירה. עִדּוֹ - שיחה 13:20, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
חוק של שמו של בן אדם
עריכהממתי חוקים פיזיקליים קרואים על שם המגלה שלהם (כמו חוקי ניוטון, חוק אוהם וכדו'). אותה שאלה לגבי משפטים במתמטיקה. ממתי המנהג ומה היה החוק (או משפט הראשון) בעל שם של איש? 192.114.105.254 12:37, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- המשפטים הראשונים על-שם אדם הם בוודאי משפט פיתגורס (במתמטיקה) וחוק ארכימדס (בפיזיקה). אינני יודע ממתי בדיוק קוראים להם ככה. עוזי ו. - שיחה 13:02, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- דומני שהשואל מתכוון ממתי החלו לנהוג כך, ולא מי הם הראשונים. אא"ט, ישנן וועדות מתאימות לשם כך, כנראה מורשת של אקדמיות למדעים למיניהן. אלו היו הגופים הראשונים שניסו לארגן את הגילויים ואת הידע המבוסס עליהם. בנצי - שיחה 13:23, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- השואל שואל גם "מה היה החוק (או המשפט הראשון) בעל שם של איש". אינני מכיר ועדות הקובעות על שם מי קוראים חוק או משפט (בניגוד לעצם מוחשי כמו גוף אסטרונומי, בעל חיים או יסוד כימי). הבדיחה הנפוצה מספרת שמשפטים מתמטיים נקראים על שם האדם *האחרון* שגילה אותם (ויש בה הרבה אמת - המגלים שלפניו בדרך כלל לא הבינו את ההקשר הנכון או לא הצליחו להביא להכרה בחשיבות התגלית). עוזי ו. - שיחה 13:33, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- את הבדיחה הזאת שמעתי ממרצה לאסטרופיזיקה בקשר לגילויים והוא נתן לא מעט דוגמאות (לצערי אני לא זוכר אותם). והוא המליץ לנו לא למהר לגלות דברים חדשים אלא לגלות דברים שכבר גילו אותם קודם. Corvus,(שיחה) 15:00, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- נועם סוקר עדיין מספר אותה... דוגמה קלאסית שלו חוק האבל שהתגלה על ידי צרפתי לפניו אך פורסם בצרפתית ובתרגום נשמט, Nurick - שיחה 16:15, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- את הבדיחה הזאת שמעתי ממרצה לאסטרופיזיקה בקשר לגילויים והוא נתן לא מעט דוגמאות (לצערי אני לא זוכר אותם). והוא המליץ לנו לא למהר לגלות דברים חדשים אלא לגלות דברים שכבר גילו אותם קודם. Corvus,(שיחה) 15:00, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- השואל שואל גם "מה היה החוק (או המשפט הראשון) בעל שם של איש". אינני מכיר ועדות הקובעות על שם מי קוראים חוק או משפט (בניגוד לעצם מוחשי כמו גוף אסטרונומי, בעל חיים או יסוד כימי). הבדיחה הנפוצה מספרת שמשפטים מתמטיים נקראים על שם האדם *האחרון* שגילה אותם (ויש בה הרבה אמת - המגלים שלפניו בדרך כלל לא הבינו את ההקשר הנכון או לא הצליחו להביא להכרה בחשיבות התגלית). עוזי ו. - שיחה 13:33, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- דומני שהשואל מתכוון ממתי החלו לנהוג כך, ולא מי הם הראשונים. אא"ט, ישנן וועדות מתאימות לשם כך, כנראה מורשת של אקדמיות למדעים למיניהן. אלו היו הגופים הראשונים שניסו לארגן את הגילויים ואת הידע המבוסס עליהם. בנצי - שיחה 13:23, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- אני חייב לציין שהשאלה מרתקת. אולי הסטוריון של המדע יידע לענות עליה היטב. להערכתי, כדי שחוק ייקרא על שם מי שגילה אותו, צריך שהחוק ייתגלה בהמלך ההיסטוריה הכתובה. החוקים הבסיסים ביותק של המתמטיקה וההגדרות הבסיסיות שלה, התגלו והוגדרו, מן הסתם, לפני המצאת הכתב. אבל שוב, התשובה שלי היא בגדר ניחוש. עִדּוֹ - שיחה 13:16, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- המצאת הכתב (לפני כ5 אלפים) או הדפוס לפני כ5 מאות? כמה מתמטיקה ידוע שהיה לפני 5 אלפים? ואם הכונה 5 מאות אז ארכימדס ופיתגורס הם דוגמאות נגדיות. כמו כן אם ההגדרות של תורת הקבוצות נחשבות הגדרות בסיסיות, הן לא הוגדרו עד לפני מאתיים שנה בערך. Uziel302 - שיחה 16:10, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
"ויפה שעה אחת קודם"
עריכהמה אומר הביטוי? תודה, Guycn2 - שיחה • הצביעו לסמל ה-150,000 ערכים! 20:33, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- כמה שיותר מוקדם Zarnivop - שיחה.
- התירגום שלך חלקי. צ"ל "כמה שיותר מוקדם, טוב יותר", כפי שמציין גם הבא אחריי. בנצי - שיחה 08:42, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- כתבתי לפני התנגשות עריכה: זהו ביטוי שמשמעותו: ככל שהדבר יתבצע מהר יותר, כן ייטב. כלומר, שעה אחת קודם היא טובה יותר מאשר השעה שלאחריה. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 20:39, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה לכם. בברכה, Guycn2 - שיחה • הצביעו לסמל ה-150,000 ערכים! 20:40, 11 באוגוסט 2013 (IDT)
כפות רגליים מסריחות
עריכהאני שוטף את הרגליים עם סבון כמעט כל יום, וחלק גדול מהזמן אני בכפכפים פתוחים, ובכל זאת בזמן האחרון כפות הרגליים ממש מסריחות, והסירחון הזה גם נספג בכפכפים. מה עושים? ―אנונימי לא חתם
- פונים לרופא עור. אני מניח שזו איזושהי פטרת , אבל רופא כנראה יודע יותר טוב מכולנו יחד. Corvus,(שיחה) 12:13, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- קונים בשקלים ספורים שקיק ניילון קטן של סודה לשתייה, בוזקים, מורחים ובודקים אם זה עוזר (סיכוי מצוין שכן; אתה לא הראשון עם הבעיה הזאת). אם לא - ראה העצה הקודמת. Virant (שיחה) 12:39, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- משחת אונדציל (Undecylenic acid (אנ')), להשיג בכל בית-מרקחת. יעילה, ומהירה. קובי כרמל - שיחה • ויקיפדיה היא אנציקלופדיה • 19:41, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
מה הקשר בין מסך פלזמה לפלזמה בדם?
עריכהשמתי לב שלשני דברים שונים יש פלאסמה: 1. טלויזיה. 2. דם. מה הקשר בין פלסמה של טלויזיה לפלסמה של דם? 176.13.43.43 21:40, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- אין קשר. ראה פלזמה: הפלזמה של הטלוויזיה היא פלזמה (מצב צבירה) שזה גז מיונן, בעוד שפלזמה (דם) הוא סוג של נוזל הנמצא בכלי הדם. למה לשניהם יש את אותו שם? שאלה טובה. בברכה, MathKnight ✡ (שיחה) 21:46, 12 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. הקשר הוא לשוני-אטימולוגי, שכן מדובר במצבי חומר 'דומים', האחד בהקשר פיזיקלי יסודי, והשני בהקשר ביולוגי. המונח פלזמה מקורו ביוונית, ומשמעותו עיסה, כלומר תערובת שיש בה שני מרכיבים או יותר. מכאן מובן ה'דמיון' בשימוש: בפיזיקה מתכוונים למצב צבירה של חומר האופייני לטמפ' מאוד גבוהות שלו, בהן אטומיו מיוננים ברמה כזו או אחרת, כלומר, מצב בו החומר הנדון מורכב מיונים ואלקטרונים יחדיו - 'תערובת' של יונים ואלקטרונים. ההקשר הביולוגי מתייחס לכמה מערכות שיש ביניהן דמיון מבחינת אי-אחידותן. הידועות שבהן הן: 1. נוזל הדם או הלימפה, הכולל חלבונים מסוגים שונים בתווך נוזלי, אבל ללא תאים; 2. ציטופלזמה - הנוזל התוך-תאי בו מצויים אברוני התא השונים ושלדו.
- ב. לשואל: הקשר ל'טלביזיה' הוא טכנולוגי, ואינו המקור למונח. הוא מציין את העובדה שמנגנון הפעולה של מסך כזה מבוסס על מצב הצבירה המתואר. בנצי - שיחה 00:12, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
Split Phase Electricity
עריכה― הועבר לדף ויקיפדיה:הכה את המומחה/שאלות במדעים מדויקים
מה משמעות
עריכההסימן § ? ―אנונימי לא חתם
- ר' כמובן §. [kotz] [שיחה] 17:57, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
מקבלים דיפלומה אחרי שנה?
עריכהמקבלים את הדיפלומה שנה לאחר סיום הלימודים, נכון? האם יש במשך השנה הזאת הוכחה רשמית לכך שסיימת את הלימודים? 79.181.131.42 16:25, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- כן. אחרי שמסיימים את החובות האקדמיים, ממלאים "טופס סגירת תואר" (יש לו שם שונה בכל מוסד לימודי), וכמה שבועות אח"כ מקבלים מכתב רשמי על סיום התואר + גליון ציונים. איתמר ק. - שיחה 16:37, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה. האם בדיפלומה עצמה יש גיליון ציונים? האם במכתב שמקבלים בדואר יש שני מסמכים שונים של גיליון ומכתב על סיום תואר או שזה אותו המסמך? במילים אחרות, האם אפשר להראות שאתה בוגר ללא להציג את הציונים שלך? 79.181.131.42 16:51, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- בטקס קבלת התארים תקבל בדרך כלל תעודת גמר שאפשר למסגר ולהציג לראווה (ללא גליון ציונים). עוזי ו. - שיחה 17:26, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- יש תעודה שנקראת "תעודת גמר לימודים". זו תעודה רשמית לכל דבר ועניין וניתן לקבל אותה עם תום ההליכים הבירוקרטיים של סגירת התואר (הווה אומר חודש בערך אחרי סיום התואר. בתעודה הזו מופיע הממוצע הכללי שלך ותו לא. רשימת כלל הציונים בקורסים מופיעה ברשימה נפרדת שמתלווה לתעודת הגמר. גארפילד - שיחה 13:20, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- בטקס קבלת התארים תקבל בדרך כלל תעודת גמר שאפשר למסגר ולהציג לראווה (ללא גליון ציונים). עוזי ו. - שיחה 17:26, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
- תודה. האם בדיפלומה עצמה יש גיליון ציונים? האם במכתב שמקבלים בדואר יש שני מסמכים שונים של גיליון ומכתב על סיום תואר או שזה אותו המסמך? במילים אחרות, האם אפשר להראות שאתה בוגר ללא להציג את הציונים שלך? 79.181.131.42 16:51, 13 באוגוסט 2013 (IDT)
שאלות על שער
עריכה1. כמה זמן לוקח בין תחילת צמיחתה של שערה ועד מותה הטבעי?
2. למה כשמזדקנים לא כל השער הופך ללבן אלא יש אזורים על הראש שבהם באופן קבוע נוצרות שערות לבנות ואזורים אחרים שבהם באפן קבוע נוצרות שערות בצבע המקורי? 79.179.154.236 16:27, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- שלב הצמיחה נמשך כ-3 שנים, הוא עובר לשלב "המנוחה". שלב המנוחה - שלושה שבועות. שלב הנשירה - שלושה חודשים. ―אנונימי לא חתם
- 2. תהליך הלבנת השיער הוא תהליך מאוד איטי, שנובע מכך שהגוף לא מיצר פיגמנטים. שערה שכבר צמחה בצבע שחור לעולם לא תהפוך ללבנה, אבל בסופו של דבר השיערות השחורות נושרות וצומחות במקומן לבנות. יש מקרים שבהם כל תהליך ייצור הפיגמנטים נכשל (ואז כל השיער נהיה לבן) ויש מקרים שרק חלק. בלנק - שיחה 20:08, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
מי מממן
עריכהאת ישיבת כפר סיטרין ? ―אנונימי לא חתם
- התשובה נמצאת בפיסקה האחרונה בערך. בנצי - שיחה 23:00, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- לא היא לא. ―אנונימי לא חתם
שתי שאלות
עריכהא. מה הסיבה, או המקור, להסכמה [הלא כל כך מוצלחת] שהמחוג הקצר בשעון הוא זה של השעות, והארוך - של הדקות ?
ב. מה פירוש הביטוי "[loc. cit]" במאמר באנגלית, האם כוונתו היא "[ראה שם]" ? מכה המומחים - שיחה 18:40, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- א. למה לא כל כך מוצלחת ?
- ב. אכן, זו המשמעות. זהו קיצור של הביטוי loco citato בלטינית. ראה גם כאן. בנצי - שיחה 22:56, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- לשאלה הראשונה, המחוג הקצר במקור לא היה רק קצר יותר, אלא גם עבה יותר וכך נקבעה שיטה שבה פרק הזמן הגדול יותר בא לידי ביטוי בעובי המחוג. צריך לזכור שהיה גם מחוג שניות, עוד יותר דק ומעט ארוך יותר. בברכה. ליש - שיחה 08:47, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
אופנוענים: עברייני תנועה באופן רשמי או חוקי תנועה מיוחדים?
עריכהמכיוון שעוד לא נתקלתי ברוכב אופנוע שלא (1) עבר מנתיב לנתיב בלי לאותת, (2) נסע בין שתי מכוניות בין הנתיבים המותרים לנסיעה, (3) עבר את קו העצירה ברמזור אדום בצורה משמעותית, (4) נסע בשוליים בשעת עומס, (5) עשה 'סלאלום' לא בטיחותי בין מכוניות העומדות בשיירה לפני רמזור על מנת להתקדם, (6) עקף את תור המכוניות בכניסה לחניון על מנת להגיע ראשון לבודק הבטחוני, ועוד ועוד, תהיתי אם כל מה שמניתי הן עבירות תנועה שעליהן שוטר יוכל לרשום דו"ח תנועה, או שמא יש העלמת עין מכוונת, אולי אפילו הכנסה לחוק של מקרים אלה כדי לאפשר "זרימה" טובה יותר של התנועה. ―אנונימי לא חתם
- כי אכן, בעת עומסי תנועה, שוטרים כרוכבים רגילים נוסעים זה אחרי זה בשוליים ללא מתן דו"חות. Gil mo - שיחה 23:34, 14 באוגוסט 2013 (IDT)
- גיל, אולי ההתחשבות המיוחדת ברוכבי אופנועים נובעת מכך שחייהם כל כך קצרים וסיכוייהם להפוך לנכים כל כך גבוהים... בברכה. ליש - שיחה 08:10, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- אריה, תבורך רגישותך. Virant (שיחה) 12:39, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- ואולי פשוט בגלל שרובם צעירים ובריאים, ומהווים תורמים פוטנציאליים להשתלת איברים? 79.179.154.236 13:15, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- אתה אפילו יותר נחמד מאריה. Virant (שיחה) 13:52, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- ליש, זה פשוט אבולוציה - ברירה טבעית. הטבע מחסל את הטיפשים. דרור - שיחה 15:25, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- עכשיו זה רשמי: תחרות הנחמדוּת של ויקיפדיה לשנת 2013 החלה. בואו בהמוניכם! Virant (שיחה) 15:35, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- לא ידעתי שהכריזו פה תחרות! אם מדברים על המצב בכיבשים ואבולוציה, אפשר להבין שתוך מספר דורות נגיע לכך שקואורדינציה של בן אדם תהיה בלתי תלויה ברמת האלכוהול בדם. רמת המשכל הממוצעת תעלה, ורפלקסים חדשים יאפשרו בו זמנית: להתאפר, להתגלח, לאכול, לדבר בנייד ולנהוג. ככה התקנות המגבילות פוגעות במין האנושי לתווך הרחוק. Corvus,(שיחה) 16:27, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- "תווך" ? בנצי - שיחה 18:50, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- הוא התכוון ל"טווח". בברכה, MathKnight-at-TAU ✡ שיחה 18:58, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- תמיד מתבלבל בין תווך לטווח. Corvus,(שיחה) 19:04, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- זה אכן יכול לקרות, אבל אפשר תמיד לתקן. בנצי - שיחה 06:49, 18 באוגוסט 2013 (IDT)
- "תווך" ? בנצי - שיחה 18:50, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- לא ידעתי שהכריזו פה תחרות! אם מדברים על המצב בכיבשים ואבולוציה, אפשר להבין שתוך מספר דורות נגיע לכך שקואורדינציה של בן אדם תהיה בלתי תלויה ברמת האלכוהול בדם. רמת המשכל הממוצעת תעלה, ורפלקסים חדשים יאפשרו בו זמנית: להתאפר, להתגלח, לאכול, לדבר בנייד ולנהוג. ככה התקנות המגבילות פוגעות במין האנושי לתווך הרחוק. Corvus,(שיחה) 16:27, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- עכשיו זה רשמי: תחרות הנחמדוּת של ויקיפדיה לשנת 2013 החלה. בואו בהמוניכם! Virant (שיחה) 15:35, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- גיל, אולי ההתחשבות המיוחדת ברוכבי אופנועים נובעת מכך שחייהם כל כך קצרים וסיכוייהם להפוך לנכים כל כך גבוהים... בברכה. ליש - שיחה 08:10, 15 באוגוסט 2013 (IDT)
- לשאלת השואל: http://cars.walla.co.il/?w=/4700/2661442. ―אנונימי לא חתם
- יפה מאוד, תודה. ―אנונימי לא חתם