ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון 236
דף זה הוא דף ארכיון של דיון או הצבעה שהסתיימו. את המשך הדיון יש לקיים בדף השיחה של הערך או הנושא הנידון. אין לערוך דף זה.
ברוקר
עריכהברוקר - נכנסתי עתה לאתר של ניירות הערך ובמקרה נתקלתי בהגדרה של ברוקר שם [1]. ממה שידוע לי הוא שברוקר הוא חבר בבורסה - קונה/מוכר. כיצד מתיישב הדבר?
- שאלה מעניינת. גם אני אשמח לדעת. בורה בורה - שיחה 18:54, 22 באוקטובר 2014 (IDT)
- שם ההגדרה במילון ל"דוח תקופתי" ול"ברוקר" היא הגדרה זהה - כלומר ההגדרה היא של דוח תקופתי, ומופיעה בטעות גם בערך ברוקר. ―אנונימי לא חתם
מותר למישהו לקחת בתור שם חדש שם של סלבריטי?
עריכהגם מבחינה חוקית אבל בעיקר מבחינה מוסרית. הרי יש חוק שאסור לחברה לקחת שם של חברה אחרת או שם דומה (ראו תיק אווזי מול אווז הזהב). ושמו של סלבריטי הוא קניין שעולה הרבה כסף. נשאל בעקבות כתבה על אישתו החדשה של אסף אמדורסקי שלקחה לעצמה שם משפחה "קורין אלאל". (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 18:36, 22 באוקטובר 2014 (IDT))
- אסור, ששמות משתמש יהיו מטעים. אם שם שמתמש גורם, באופן ברור ומכוון, לשגיאה בזיהוי המשתמש, אז זה לא בסדר. שושנה ק. רימוני - שיחה 18:40, 22 באוקטובר 2014 (IDT)
- לא שם משתמש, שם בתעודת זהות. אחרת הייתי שואל בדלפק ייעוץ. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 18:46, 22 באוקטובר 2014 (IDT))
- מבחינה חוקית אני די בטוח שזה מותר- תמיד יש כתבות על כל מיני אנשים שקראו לבן שלהם "הפועל תל אביב" או משהו דומה. מבחינה מוסרית אני חושב שזה בסדר גמור- זה לא דומה לחברות ומותגים, שהם עניין מופשט בסך הכל, ולכן לשם שלהם יש חשיבות גבוהה. קורין אלאל תישאר תמיד ה קורין אלאל, גם אם יהיו עוד אלף, וגם אם היא תשנה את שמה. בלנק - שיחה 22:52, 22 באוקטובר 2014 (IDT)
- לפי נוסח החוק נראה שיש הגבלה: "שר הפנים רשאי לפסול שינוי שם, אם הוא סבור שהשם החדש עלול להטעות או לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו. השר רשאי לפסול את השם הספציפי שנבחר בלבד ואינו רשאי להתנגד לעצם הבקשה לשינוי השם." מצד שני אני לא משפטן ונראה לי מאוד לא סביר שיתנו לאדם זכיות על שם רק כי הוא מפורסם. אני בעצמי מכיר כמה אנשים שבמקרה יש להם ולאדם מפורסם שם זהה. ככל הנראה הכוונה לאופן אחר של הטעיה.--Eitan110 - שיחה 06:20, 23 באוקטובר 2014 (IDT)
- תודה לכם על ההסברים. רק עניין אחד: אלו שיש להם אותו שם כמו לסלבריטי, לא בחרו אותו מהסיבה הזאת. מקסימום, ההורים שלו חשבו על הסלבריטי עוד לפני שהילד עצמו ידע לדבר. כאן זה משהו אחר. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 12:11, 23 באוקטובר 2014 (IDT))
- לפי נוסח החוק נראה שיש הגבלה: "שר הפנים רשאי לפסול שינוי שם, אם הוא סבור שהשם החדש עלול להטעות או לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו. השר רשאי לפסול את השם הספציפי שנבחר בלבד ואינו רשאי להתנגד לעצם הבקשה לשינוי השם." מצד שני אני לא משפטן ונראה לי מאוד לא סביר שיתנו לאדם זכיות על שם רק כי הוא מפורסם. אני בעצמי מכיר כמה אנשים שבמקרה יש להם ולאדם מפורסם שם זהה. ככל הנראה הכוונה לאופן אחר של הטעיה.--Eitan110 - שיחה 06:20, 23 באוקטובר 2014 (IDT)
- ביחידה לחקירות הונאה היה פעם חוקר בכיר, בשם ירון לונדון. ממש כשמו של העיתונאי ירון לונדון. משום מה, לאותו חוקר, היה קל בהרבה מאשר לעמיתיו לזמן חשודים לחקירות. במיוחד חשודים רודפי פרסום. ס. מוריס - שיחה 17:10, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- , ס. מוריס. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:11, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- תלוי בנסיבות, יכול להיות שזה לא בגלל הידוען ויכול להיות שזה מושפע מהידוען. אני נולדתי למשפחת ברנשטיין ותכננו לקרוא לי לאון על שם סבי, אך אבי קנה רדיו במתנה לאימי וברדיו השמיעו קונצרט בניצוחו של לאונרד ברנשטיין, אז הורי שינו מעט את תוכניותיהם וקראו לי בשם לאונרד ברנשטיין. בברכה. ליש - שיחה 17:16, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- את עזמי בשרה, הביאו לחקירה, בדיוק בהטעייה הזו. הוא חשב, שהוא מדבר בטלפון עם העיתונאי. ס. מוריס - שיחה 17:27, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- תלוי בנסיבות, יכול להיות שזה לא בגלל הידוען ויכול להיות שזה מושפע מהידוען. אני נולדתי למשפחת ברנשטיין ותכננו לקרוא לי לאון על שם סבי, אך אבי קנה רדיו במתנה לאימי וברדיו השמיעו קונצרט בניצוחו של לאונרד ברנשטיין, אז הורי שינו מעט את תוכניותיהם וקראו לי בשם לאונרד ברנשטיין. בברכה. ליש - שיחה 17:16, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- , ס. מוריס. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:11, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
ג'וניאור
עריכהכאשר לדובר אנגלית נולד בן והוא קורא לו על שם עצמו, אז לבן קוראים "ג'וניאור" (לדוגמה "דיוויד ג'וניאור"). עכשיו, איך הדיוויד הצעיר יותר יקרא לבן שלו אם הוא מעוניין שגם לבן שלו יקראו דיוויד? ―79.176.33.248 (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- זאת לא תשובה. פשוט הזכרת לי משהו ביזארי. בברית המועצות לשעבר קראו תמיד בשידורי האקטואליה הממלכתיים לנשיא ארה"ב ג'ורג' בוש האב (ברוסית) "The son of the bitch". אני בכוונה לא נותן תרגום לעברית, כי המשמעות משתנה. כשג'ורג' בוש הבן נהיה פוליטיקאי בכיר, היה בשידורים האלו מי שקרא לו "The grandson of the bitch". היו ימים אפלים בעולם, שלא נדע עוד צער. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:36, 23 באוקטובר 2014 (IDT))
- אפשר להשתמש בספרות רומיות כמו במקרה של מרטין לותר קינג השלישי שנולד למרטין לותר קינג הבן שנולד למרטין לותר קינג האב (Martin Luther King, Sr.). --Manedwolf (דור סיני) • ◄✉ 20:02, 23 באוקטובר 2014 (IDT)
- במחשבה שנייה, ייתכן שמדובר בשני פוליטיקאים אמריקאים מפורסמים אחרים, אב ובן. אל תתפסו אותי במילה. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 13:54, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- אפשר להשתמש בספרות רומיות כמו במקרה של מרטין לותר קינג השלישי שנולד למרטין לותר קינג הבן שנולד למרטין לותר קינג האב (Martin Luther King, Sr.). --Manedwolf (דור סיני) • ◄✉ 20:02, 23 באוקטובר 2014 (IDT)
למה מכללות מצליחות יותר מאוניברסיטאות?
עריכהלפי הכתבה פה יוצא שמכללות מצליחות פי כמה וכמה מאוניברסיטאות לפי רמת סביאות רצון של הלומדים. למה זה? 79.179.191.233 13:47, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- לפי גזיר הכתבה שקישרת אליו, הקורסים ברמה הגבוהה ביותר ניתנים במכללת אפקה. עוזי ו. - שיחה 16:36, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- ראשית, סקר דעת קהל בלתי מוטה הוא דבר מאוד קשה לעריכה. שנית, מכללות מרוכזות בהוראה והקריטריון שלהן להצלחה הוא מרוצות התלמיד. לעומת זאת האוניברסיטאות מרוכזות במחקר והקריטריון שלהן להצלחה הוא מרוצות תורמי תקציבי המחקר. לכן זה הגיוני מאוד, שבמכללות ההוראה תהייה טובה יותר, לדעת התלמידים ואילו באוניברסיטאות, המחקר יהיה טוב יותר לדעת הספונצרים.ס. מוריס - שיחה 17:07, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- פירוש הדבר הוא שאוניברסיטאות אינם מוסדות לימוד אלא מוכני מחקר שבין היתר מכשירים תלמידים לתארים אקדמאים וזאז בניגוד למכללות שהן מוסדות השכלה שבין היתר מבצעות טיפה מחקר. 79.179.191.233 13:29, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- ואף על פי כן, לפחות במקצועות ההנדסיים, יש יתרון לבוגרי האוניברסיטאות. Shannen - שיחה 19:51, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- פירוש הדבר הוא שאוניברסיטאות אינם מוסדות לימוד אלא מוכני מחקר שבין היתר מכשירים תלמידים לתארים אקדמאים וזאז בניגוד למכללות שהן מוסדות השכלה שבין היתר מבצעות טיפה מחקר. 79.179.191.233 13:29, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- ראשית, סקר דעת קהל בלתי מוטה הוא דבר מאוד קשה לעריכה. שנית, מכללות מרוכזות בהוראה והקריטריון שלהן להצלחה הוא מרוצות התלמיד. לעומת זאת האוניברסיטאות מרוכזות במחקר והקריטריון שלהן להצלחה הוא מרוצות תורמי תקציבי המחקר. לכן זה הגיוני מאוד, שבמכללות ההוראה תהייה טובה יותר, לדעת התלמידים ואילו באוניברסיטאות, המחקר יהיה טוב יותר לדעת הספונצרים.ס. מוריס - שיחה 17:07, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
דיסק און קי
עריכהרכשתי דיסק און קי 16 גיגה אך בפועל יש 14.9. זה תקין? ―אנונימי לא חתם
- כן. עבור יצרני הדיסקים "גיגה" הוא 10 בחזקת 9 (שהם 1,000,000,000), בעוד עבור כל שאר עולם המחשוב "גיגה" הוא 2 בחזקת 30 (שהם 1,073,741,824). כלומר, כשמדובר ב"גיגה", יצרני הדיסקים מספקים כ-93% מנפח הדיסק שהם מצהירים עליו. לפירוט נוסף ראה את הערך תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית. דולב • שיחה 15:19, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
וולטר וויט
עריכההאם וולטר וויט הוא אנטי גיבור? 79.179.191.233 14:58, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- לא ראיתי המון פרקים של שובר שורות, אבל ממה שראיתי וייט הוא דוגמה מצויינת לאנטי גיבור- ציניקן, מריר, מניאק, ועדיין הדמות הראשית של הסדרה. בלנק - שיחה 16:55, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- אני לא חושב שיש טעם בניתוח ספרותי של אופרת סבון. ס. מוריס - שיחה 16:58, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- שובר שורות היא ממש לא אופרת סבון. היא סידרת מופת שזכתה בעשרות פרסים מטעם מוסדות מכובדים. אפשר לטעון שלא ראוי לנתח סדרות טלוויזיה בכלל, (במקרה זה, תצטרך לפנות לכל האוניברסיטאות שפירסמו מאמרים על סדרות. תתחיל מהארוורד, ייל, פרינסטון, אוקספורד, ואוניברסיטת תל אביב. נמשיך משם), אבל אם יש סדרות שראוי לנתח, אין ספק ששובר שורות ביניהם. בלנק - שיחה 17:57, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- אני לא חושב שיש טעם בניתוח ספרותי של אופרת סבון. ס. מוריס - שיחה 16:58, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
גוגל השתגע אצל כולם או רק אצלי
עריכהאני מקבל מאות דפי Captcha ולא מצליח לערוך אף חיפוש. אפילו חיפוש של "Google Captcha problem", כדי לראות אם זה רק אצלי. תודה, (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:03, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- וירוס? חזרתי • ∞ • שיחה 16:06, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- אין לי מושג. אצלך זה תקין? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:07, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- מה, לאף אחד אין שנייה לבדוק האם גוגל אצלו עובד? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:33, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- עובד, הבעיה היא אצלך. קודם כול תוודא שאתה באמת בגוגל ולא באתר אחר (למשל, אם נכנסת דרך דף הבית, תוודא שלא הוחלף באתר מתחזה). nevuer • שיחה 16:37, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- תודה רבה לך, nevuer. לא, זה באמת גוגל, הקלדתי את הכתובת כולה. זה איזה באג מוזר, כי חיפוש תמונות עובד ושאר הארבע (רגיל, חדשות וכו') לא. יש להם אפילו טופס מיוחד באתר התמיכה "ה-captcha השתגעה אצלי". בכבוד, (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:49, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- סליחה שלא עניתי ישירות. אצלי תקין, ולכן שאלתי האם אולי זה וירוס. חזרתי • ∞ • שיחה 19:02, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- תודה, חזרתי. סביר להניח שצדקת, וזאת היתה איזו תולעת. עשיטי ריבוט וזה נעלם. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 22:27, 30 באוקטובר 2014 (IST))
- סליחה שלא עניתי ישירות. אצלי תקין, ולכן שאלתי האם אולי זה וירוס. חזרתי • ∞ • שיחה 19:02, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- תודה רבה לך, nevuer. לא, זה באמת גוגל, הקלדתי את הכתובת כולה. זה איזה באג מוזר, כי חיפוש תמונות עובד ושאר הארבע (רגיל, חדשות וכו') לא. יש להם אפילו טופס מיוחד באתר התמיכה "ה-captcha השתגעה אצלי". בכבוד, (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:49, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- עובד, הבעיה היא אצלך. קודם כול תוודא שאתה באמת בגוגל ולא באתר אחר (למשל, אם נכנסת דרך דף הבית, תוודא שלא הוחלף באתר מתחזה). nevuer • שיחה 16:37, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- מה, לאף אחד אין שנייה לבדוק האם גוגל אצלו עובד? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:33, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- אין לי מושג. אצלך זה תקין? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:07, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
מחפש את המילה
עריכהאיך נקרא הנדן של הקשתים? כלומר, ה- scabbard של אלה שמשתמשים בחץ וקשת במקום בחרב או פגיון? 149.78.124.20 16:15, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- את מתכוון לנרתיק שבו נושאים את החצים? זה נקרא אַשְׁפָּה או תְּלִי. nevuer • שיחה 16:21, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- הקשת אינה צריכה נדן- היא אינה חדה, ואפשר לסחוב אותה ככה. בלנק - שיחה 16:23, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- תודה. המילה היא אכן אַשְׁפָּה, Quiver. 149.78.124.20 16:54, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- הקשת אינה צריכה נדן- היא אינה חדה, ואפשר לסחוב אותה ככה. בלנק - שיחה 16:23, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
כלב נחיה לטבעוני
עריכההאם לטבעוני עיוור מותר להחזיק כלב נחייה? 79.179.191.233 16:33, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- בניגוד למה שאולי אפשר לחשוב, לטבעונים אין ספר תורה ענקי שקיבלנו בהר החסה, וגם אין פוסק הלכה ראשי (גארי יורופסקי, מישהו? טל גלבוע?.) שיקבע מה "מותר" ומה "אסור". יחד עם זאת, אני חושב שגם הטבעונים הכי הכי קיצוניים לא יתנגדו לכלב נחייה. מדובר בסבל מאוד מאוד מועט עבור הכלב (שגם מגיע יחד עם ההנאה שבלהיות חיית מחמד) ובעניין מאוד מאוד מהותי עבור העיוור. (לרוב, מדובר בהבדל בין להיות נעול בבית רוב היום, לבין היכולת להסתובב). בלנק - שיחה 16:49, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- ההנאה שבלהיות חיית מחמד? על מה אתה מדבר, איש? ניסית פעם? ההבדל בין להיות כלב חופשי לבין כלב נחייה הוא בדיוק ההבדל שהצגת בין להיות נעול בבית רוב היום, לבין היכולת להסתובב. ביקורת - שיחה 17:02, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- רק לשם שיפור הבנת דבריך, ביקורת, כלב חופשי - זה כלב של מישהו או כלב שברח מהבעלים ומסתובב ברחוב? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:05, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- מצטרף לשאלה של חיטרון. לכלבים כיום יש ארבע אפשרויות כיום- להיות חיית מחמד, להיות חיית עבודה (נניח, כלב שמירה), להיות כלב רחוב או להיות במכלאה. ("כלב חופשי" אינו נופל תחת אף אחת מההגדרות, בעיני) מבין הארבע אין ספק שלהיות חיית מחמד היא האופציה הכי סימפטית, וזאת היא ההנאה שבלהיות חיית מחמד. בלנק - שיחה 17:14, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- אתה מדבר על ברירת מחדל, או על הנאה? זו האופציה הכי פחות לא-סימפטית. אבל ברור שהוא היה מעדיף פנסיון לכלבים בתנאים משופרים עם כמה דונמים של שטח טבעי, ובחירה אם לחזור לקבל את המנה שלו או לא. ביקורת - שיחה 17:22, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- בלנק – לכלבים כיום אין ארבע אפשרויות. יש להם רק אפשרות אחת, והיא האפשרות שהאדם קובע. מתוך כמה אפשרויות. חזרתי • ∞ • שיחה 13:39, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- נו באמת. . . אם אנחנו רוצים להתפלפל, אז כלב יכול לברוח מהבית, והוא יכול לעשות רעש ברחוב עד שיבואו פקחים ויקחו אותו למכלאה, ואז הוא יכול לעשות רושם של כלב ממש נחמד או שומר ממש טוב, ואולי יקחו אותו להיות כלב שמירה או עבודה. מטבע הדברים, כלב אינו באמת יכול לבחור מבין אפשרויות, כי הוא כלב. בלנק - שיחה 16:52, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- ביקורת, זאת לא היתה התרסה או לקיחת צד. אני באמת רוצה לדעת למה התכוונת כשכתבת את זה. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:27, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- התכוונתי למה שכתבתי. המצב של החיות דפוק. ביקורת - שיחה 17:30, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- אוף, ביקורת. למה התכוונת במושג "כלב חופשי"? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:31, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- נראה לי שביקורת התכוון לפנסיון כפי שתיאר. לשאלתך, ביקורת, אני מדבר על הנאה. אני לא חושב שיש טעם לדבר על הנאה שלא בהקשר השוואתי. ברור שכל יצור ויצור (כמעט) עובר רגעים רבים של סבל ורגעים רבים של הנאה במשך חייו. וברור שהשאיפה היא שכלב יהיה במצב שבו הוא נהנה יותר וסובל פחות. העובדה שקיים מצב דמיוני שבו הכלב יהנה אפילו יותר אינה משנה את זה. אם נשווה לבני אדם- תבחר את הבן אדם הכי מאושר בעולם כרגע. ברור שגם הוא אינו מאושר תמיד תמיד תמיד. אני יכול להגיד- "זאת האופציה הכי פחות לא סימפטית. תשווה את זה לבן אדם דמיוני שהמצאתי שכל החיים שלו הם מקשה של הנאה צרופה". בלנק - שיחה 17:47, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- ישנה כאן לדעתי עוד נקודה, אנחנו כבני אדם מניחים במידה מסויימת של ודאות שלכלבים אין את תחושת החירות והסבל מהיעדרה, וודאי לא את המודעות לתחושה זו. לכן אנחנו מרשים לעצמנו לקבל עבור הכלב את ההחלטות הכל כך משמעותיות הללו. רק לחשוב מה היה קורה אם היינו מחליטים כך עבור בני אדם בשל מחסום שפה למשל. ביקורת - שיחה 21:21, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- ”המצב של החיות דפוק”. מניין לך? הרי אתה טוען כי אנחנו, בני האדם, מניחים במידה מסויימת וכו' שלכלבים יש או אין תחושות מסוימות. אתה עושה בדיוק את אותו הדבר. אין לנו באמת דרך לדעת מה החיות מרגישות. פטרונות היא פטרונות לכל כיוון. אני חושבת שנוח לו לכלב שלא להיוולד, אבל כיוון שנולד - להיות חיית מחמד זה די סבבה. או שבעצם לא. אי אפשר לדעת. • צִבְיָה • שיחה • א' בחשוון ה'תשע"ה 23:44, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- את מתייחסת לשני קטעים נפרדים של הדיון ומסדרת אותם בסדר הפוך. הדיון האמיתי פה אינו באמת בשאלה הלא ניתנת לבירור, מה הכלב מרגיש, אלא מה אנחנו אמורים לחשוב בקשר לכך. על כך כתבתי שמצב החיות "דפוק", במונחים של חופש שאותם יצרנו ואנחנו מבינים. כשכתבתי "אנחנו, בני האדם" התכוונתי כמובן גם אלי, ולא האשמתי בפטרונות אלא בהשלמה עם מצב שלא היינו רוצים להשלים אתו בנוגע לבני אדם, וההשלמה אתו בנוגע לבעלי חיים שאנחנו מניחים שאינם תבוניים, נובעת מהנחה זו, שאין לה על מה שתסמוך. כעת אשאל: אנחנו רגילים להעריך או לפחות להבין מי שבחר לאבד את חייו עם אבדן חירותו. השוללים מעשה כזה, טוענים לחירות פנימית וכו' וכו'. בהנחה שלחיות אין את אותה חירות פנימית ומורכבות התפיסה, האם מי שסבור שנוח לו לכלב שלא להיוולד, לא יכול להסיק מכך שנוח לו משנולד שיורדם? ביקורת - שיחה 23:59, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- ”המצב של החיות דפוק”. מניין לך? הרי אתה טוען כי אנחנו, בני האדם, מניחים במידה מסויימת וכו' שלכלבים יש או אין תחושות מסוימות. אתה עושה בדיוק את אותו הדבר. אין לנו באמת דרך לדעת מה החיות מרגישות. פטרונות היא פטרונות לכל כיוון. אני חושבת שנוח לו לכלב שלא להיוולד, אבל כיוון שנולד - להיות חיית מחמד זה די סבבה. או שבעצם לא. אי אפשר לדעת. • צִבְיָה • שיחה • א' בחשוון ה'תשע"ה 23:44, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- ישנה כאן לדעתי עוד נקודה, אנחנו כבני אדם מניחים במידה מסויימת של ודאות שלכלבים אין את תחושת החירות והסבל מהיעדרה, וודאי לא את המודעות לתחושה זו. לכן אנחנו מרשים לעצמנו לקבל עבור הכלב את ההחלטות הכל כך משמעותיות הללו. רק לחשוב מה היה קורה אם היינו מחליטים כך עבור בני אדם בשל מחסום שפה למשל. ביקורת - שיחה 21:21, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- נראה לי שביקורת התכוון לפנסיון כפי שתיאר. לשאלתך, ביקורת, אני מדבר על הנאה. אני לא חושב שיש טעם לדבר על הנאה שלא בהקשר השוואתי. ברור שכל יצור ויצור (כמעט) עובר רגעים רבים של סבל ורגעים רבים של הנאה במשך חייו. וברור שהשאיפה היא שכלב יהיה במצב שבו הוא נהנה יותר וסובל פחות. העובדה שקיים מצב דמיוני שבו הכלב יהנה אפילו יותר אינה משנה את זה. אם נשווה לבני אדם- תבחר את הבן אדם הכי מאושר בעולם כרגע. ברור שגם הוא אינו מאושר תמיד תמיד תמיד. אני יכול להגיד- "זאת האופציה הכי פחות לא סימפטית. תשווה את זה לבן אדם דמיוני שהמצאתי שכל החיים שלו הם מקשה של הנאה צרופה". בלנק - שיחה 17:47, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- אוף, ביקורת. למה התכוונת במושג "כלב חופשי"? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:31, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- התכוונתי למה שכתבתי. המצב של החיות דפוק. ביקורת - שיחה 17:30, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- מצטרף לשאלה של חיטרון. לכלבים כיום יש ארבע אפשרויות כיום- להיות חיית מחמד, להיות חיית עבודה (נניח, כלב שמירה), להיות כלב רחוב או להיות במכלאה. ("כלב חופשי" אינו נופל תחת אף אחת מההגדרות, בעיני) מבין הארבע אין ספק שלהיות חיית מחמד היא האופציה הכי סימפטית, וזאת היא ההנאה שבלהיות חיית מחמד. בלנק - שיחה 17:14, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- רק לשם שיפור הבנת דבריך, ביקורת, כלב חופשי - זה כלב של מישהו או כלב שברח מהבעלים ומסתובב ברחוב? (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:05, 24 באוקטובר 2014 (IDT))
- ההנאה שבלהיות חיית מחמד? על מה אתה מדבר, איש? ניסית פעם? ההבדל בין להיות כלב חופשי לבין כלב נחייה הוא בדיוק ההבדל שהצגת בין להיות נעול בבית רוב היום, לבין היכולת להסתובב. ביקורת - שיחה 17:02, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
באותו עניין, כמה שעות המתנה דרושות בין אכילת טופו לסויה? ס. מוריס - שיחה 16:56, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- זה לא באותו עניין בדיוק, אבל 4 שעות. ביקורת - שיחה 17:02, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- ואני חשבתי שדרושה המתנה דוקא בין טופו לסייטן... Liad Malone - שיחה 17:08, 24 באוקטובר 2014 (IDT)
- 👍 "הר החסה" ופוסקי ההלכה גארי יורופסקי וטל גלבוע D: MathKnight ✡ (שיחה) 20:37, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
"כלב נחיה" הוא רק דוגמה אחת לכל תחום החזקת חיות בית בבתיהם של אנשים ולא בטבע. הדילמה קיימת בכלל בטיפול באמצעות בעלי חיים. ראה את מאמרו של פרופ' צחי זמיר מאוניברסיטת תל אביב "הבסיס המוסרי לטיפול באמצעות בעלי חיים". אגב, הערך "טיפול באמצעות בעלי חיים" ממש מזמין את ההרחבה בנושא חשוב זה. מי שיקרא את המאמר עד סופו ומוכן לכתוב שם פיסקה קצרה בנושא הדילמה המוסרית - יבורך. דני. Danny-w • שיחה 19:31, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
ג'יני
עריכהנאלצתי להרדים את החתולה של אמא שלי לפני שבועיים בדיוק בצער בע"ח. זה לא היה לה נוח בכלל. מהרגע שכלאתי אותה ב"כלוב" היא הרגישה שלא מדובר בעוד הליכה לוטרינר וביטאה מצוקה קשה שאף פעם לא נתקלתי בה אצלה. היללות היו עמוקות וקשות. היא ניסתה ככל יכולתה להיחלץ מהקופסא כאילו ידעה שהיא צריכה להיאבק על חייה. היא התהפכה על הגב ובחנה את תקרת הקופסא ועברה על כל סנטימטר בדפנות רק כדי למצוא איזה חרך שיאפשר בריחה. הנסיעה ברכב היתה קשה מאד. היא הקיאה ומיד אח"כ עשתה את הצרכים והרכב התמלא בצחנה קשה. אחרי שדחפה את האף בכח מבעד לרווחי הסורגים כדי לנסות לראות את צדה החיצוני של הדלת, ניסתה ללעוס אותם עם השיניים. מכיון שהסורגים עשויים מתכת, עשתה ניסיון אחרון והפעילה כח רב עם הידיים (כך השתמשה בהן ממש, כמו ידיים אנושיות) כשהיא מנסה לדחוף את דלת הכלוב. החזקתי את הדלת מחשש שהיא אכן עומדת לפרוץ אותה. בכל כוחה תפסה את הסורגים עם אצבעותיה ובהתקף טירוף, שנבע מרצונה להמשיך לחיות, משכה אותם אליה וכל ציפורניה נעקרו ועפו מהאצבעות. באפיסת כוחות היא הסתכלה בי מבעד לסורגים, מתנשפת בכבדות כשפניה נראים מעוותים ודומים לפניו של כלב. בחדר הרופא בצער בע"ח היא התעלמה ממני לחלוטין והתמקדה באיש שעומד לחרוץ את גורלה. היא התחננה לרופא תוך שהיא מסתכלת בו ישר בעיניים, ממש לפני שתקע בה את המזרק. זו היתה רק זריקת הטשטוש, אבל המראה שלה מתמוטטת בעיניה הפקוחות והלשון המשתרבבת החוצה היה קשה יותר מזריקת המוות שבאה אחריה. כעבור רבע שעה נעשתה זריקת מוות שניה, ישר ללב. הרופא אמר שנאלץ להזריק שוב כי "יש לה לב חזק". רגשות האשם ממשיכים ללות אותי גם עכשיו. Liad Malone - שיחה 01:05, 26 באוקטובר 2014 (IDT)
- עצוב לי עכשיו, משתתף בצערך. אבל אם נאלצת להרדים אותה, סביר להניח שזו היתה הברירה הטובה יותר עבורה. מסכנה. יהיה אשר יהיה אתה לא אמור להרגיש אשם, ויתכן שאלו רגשות פרידה חזקים בתת-מודע, שאתה מפרש כרגשות אשם. כלומר חבל לך על הפרידה, וזה מובן מאליו. ביקורת - שיחה 00:38, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- תודה, ביקורת. Liad Malone - שיחה 03:12, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- משתתפת בצערך. ממש עצוב לקרוא. אופק כחול - ביבר הזכוכית 19:24, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- תודה לך, אופק כחול. Liad Malone - שיחה 01:31, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- משתתפת בצערך. ממש עצוב לקרוא. אופק כחול - ביבר הזכוכית 19:24, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- תודה, ביקורת. Liad Malone - שיחה 03:12, 28 באוקטובר 2014 (IST)
איים בודדים
עריכההאם מלבד אנטרטיקה יש עוד מקומות בעולם בהם מעולם לא חי אדם? האם יש איים בהם מעולם לא דרך אדם?--85.64.116.162 15:15, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- אני די בטוח שהאדם דרך בכל או לפחות ב-99% מהאזורים בעולם, ומדענים (בעיקר) בהחלט חיים באנטארקטיקה לתקופות ארוכות. --Manedwolf (דור סיני) • ◄✉ 22:07, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- יש איים, שאינם נוחים לחיי אדם. וצריך להפריד כאן בין מקומות, שבהם יכול לגור חוקר, אפילו לשנים אחדות, לבין כאלו, שקל לגדל בהם משפחה. יש איי שוניות, שאי אפשר לחיות בהם לאורך זמן. יש הרים גבוהים, שאיש לא גר על פסגתם. יש מדבריות חול וקרח נרחבים....לבנטיני - שיחה 01:22, 26 באוקטובר 2014 (IDT)
- אוקיי, ומה בנוגע לחלק השני של השאלה?--85.64.116.162 23:45, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- מן הסתם רק כאלו שהם בגודל סלע בלבד, בתוספת, אם זה נחשב, איים שקבורים כמה מאות שנים מתחת אוקיינוס הקרח. Zarnivop - שיחה 13:00, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- אתה לא יכול לדעת איפה לא דרך אדם מעולם. לך תדע אם איזו רבסודה תועה לא נספחה לאיזה אי קטן לפני 10000 שנה. לא כל תנועה של כל אדם אי פעם, תועדה. בן פיש - שיחה 22:07, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- מן הסתם רק כאלו שהם בגודל סלע בלבד, בתוספת, אם זה נחשב, איים שקבורים כמה מאות שנים מתחת אוקיינוס הקרח. Zarnivop - שיחה 13:00, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- אוקיי, ומה בנוגע לחלק השני של השאלה?--85.64.116.162 23:45, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- יש איים, שאינם נוחים לחיי אדם. וצריך להפריד כאן בין מקומות, שבהם יכול לגור חוקר, אפילו לשנים אחדות, לבין כאלו, שקל לגדל בהם משפחה. יש איי שוניות, שאי אפשר לחיות בהם לאורך זמן. יש הרים גבוהים, שאיש לא גר על פסגתם. יש מדבריות חול וקרח נרחבים....לבנטיני - שיחה 01:22, 26 באוקטובר 2014 (IDT)
סקייפ ללא פגיעה בפרטיות
עריכההאם יש דרך להתקין סקייפ בלי לחשוף את כל הפרטים האישיים למייקרוסופט? האם דורשים להסכים למסירה של כל המידע השלי מפייסבוק (לרבות רשימה של חברים ומידע אישי). יש דרך להתקין את זה בלי שמייקרוספוט יקבלו "קייס" עלי? 79.179.191.233 15:21, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
- אם אני לא טועה, אין הגבלה על מספר חשבונות הסקייפ. את יכולה לפתוח חשבון סקייפ אחד על מנת לדבר עם סבתא בלונדון, וחשבון אחר על מנת לדבר עם הבנים בג'יי דייט. בחשבון השני את לא חייבת לתת את שמך האמיתי. (אם השואל הוא בן - ראה תשובה זאת כאילו נכתבה בלשון זכר). בברכה, דני. Danny-w • שיחה 19:38, 25 באוקטובר 2014 (IDT)
למה אין מדור חידה יומית בעמוד הראשי?
עריכהמדור כזה יכול להיות מאוד נחמד, כמו מדור ״הידעת״. הוא גם יכול לחשוף את הקורא להרבה ערכים, שהקורא לא יגיע אליהם בלעדיו. לבנטיני - שיחה 01:17, 26 באוקטובר 2014 (IDT)
- תציע במזנון... הבעיה המרכזית היא שלכל המדורים האלו צריך עורכים שיארגנו הכל. אם יהיו מתנדבים אז יש לזה סיכוי לא רע.--Eitan110 - שיחה 21:18, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- יש חידה יומית בפורטל:מתמטיקה, כדאי לבקר בו מדי יום. דוד שי - שיחה 21:21, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- מוזר. ראשית, אם מוצאים אנשים, שיכתבו ויערכו גם קטעי "הידעת", גם חידות מתמטיקה וגם ערכים שלמים, כולל ערכים ארוכים ומושקעים, למה, שלא ימצאו אנשים, שיכתבו חידות בנושאים מגוונים? שנית, למה לא לתת למדור החידות הקיים (בינתיים רק במתמטיקה) יותר חשיפה על ידי הבאתו אל הדף הראשי? ב. ז. הבה - שיחה 12:47, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- מדורים דורשים הרבה יותר זמינות מכתיבת ערכים. אפשר לכתוב ערך גדול ומושקע ולאחר מכן לשכוח ממנו. לעומת זאת במדורים צריך שיהיה אדם אחד שכל הזמן יעבור עליהם כדי לתכנן מה יוצג ביומים הקרובים ולהוסיף עוד חידות. אפשר כמובן לא להשקיע במדור, לכתוב כמה חידות ולתת להם לרוץ במעגל, מדור כזה לפחות לדעתי לא יהיה ראוי לדף הראשי. אם יהיה אדם שיתנדב לערוך המדור וישקיע בו זמן אז יש למדור פוטנציאל. בכל מקרה תציעו את זה במזנון, שם זה המקום כדי לדבר על זה.--Eitan110 - שיחה 20:57, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- ברוח דבריו של משה, מי ייתן כל עם ה' נביאים', אגיד: מי ייתן וכל דפי ויקיפדיה יהיו זמינים מהעמוד הראשי. כל זמן שזה לא אפשרי טכנית, יש לבחור את החשוב ביותר. כפי שאמרתי, חידות המתמטיקה נמצאות במרחק קליק אחד בלבד מהעמוד הראשי, שזה לגמרי לא רע. דוד שי - שיחה 21:44, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- מדורים דורשים הרבה יותר זמינות מכתיבת ערכים. אפשר לכתוב ערך גדול ומושקע ולאחר מכן לשכוח ממנו. לעומת זאת במדורים צריך שיהיה אדם אחד שכל הזמן יעבור עליהם כדי לתכנן מה יוצג ביומים הקרובים ולהוסיף עוד חידות. אפשר כמובן לא להשקיע במדור, לכתוב כמה חידות ולתת להם לרוץ במעגל, מדור כזה לפחות לדעתי לא יהיה ראוי לדף הראשי. אם יהיה אדם שיתנדב לערוך המדור וישקיע בו זמן אז יש למדור פוטנציאל. בכל מקרה תציעו את זה במזנון, שם זה המקום כדי לדבר על זה.--Eitan110 - שיחה 20:57, 27 באוקטובר 2014 (IST)
מחפש ספר או עבודת מחקר בנושא מקרא - נוסחי התורה השונים
עריכהעבודה שסוקרת\משווה את ההבדלים בין הנוסח העברי של ספר התורה (הנמצא בבתי כנסת), לבין הנוסח השומרוני, השבעים, וכן מגילות קומראן. גם עבודה שמצליבה את הנוסח העברי רק עם נוסח אחד או 2 מתוך ה-3 תתקבל בברכה... תודה רבה למעוניינים לסייע, בן. Ben-Natan • שיחה 10:24, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- אם באפשרותך להניח יד על עותקים של כרם חמד (א-ד) תמצא שם. איתן96 (שיחה) ב' בחשוון ה'תשע"ה 11:46, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- ראה גם ביקורת נוסח המקרא#מהדורות ביקורתיות של המקרא. nevuer • שיחה 11:58, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- כתבתי לפני התנגשות עריכה: חמישה חומשי תורה: נוסח שומרון ונוסח המסורה: מבוא, הערות, נספחים ההדירו אברהם טל ומשה פלורנטין. תל אביב : אוניברסיטת תל-אביב - ההוצאה לאור ע"ש חיים רובין, 2010. זה מה שאתה צריך. זמין וקל. ביקורת - שיחה 12:06, 26 באוקטובר 2014 (IST)
אפליקציה לאוטובוס
עריכהאיזו אפליקציה אני צריך לנייד בשביל לדעת מתי מגיע אוטובוס לתחנה? 84.94.181.107 15:51, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- האפליקציה - אוטובוס קרוב - בכעל תחנת אוטובוס אומרת לך תוך כמה זמן מגיע אליך האוטובוס הנדרש. האפליקציה עובדת מצויין.--וידנפלד - שיחה 20:27, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- אפליקציית moovit.--Eitan110 - שיחה 21:15, 26 באוקטובר 2014 (IST)
חתול שלא יוצא מהבית
עריכההאם זה בסדר לגדל חתול שאינו יוצר מהבית בכלל? 84.94.181.107 21:19, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- בסדר מאיזו בחינה? רפואית? מוסרית? חוקית? אסתטית? ב. ז. הבה - שיחה 12:42, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- זה לא משנה, כי לכל הסעיפים האלה התשובה היא כן. Zarnivop - שיחה 12:55, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- האם מישהו נשפט בישראל על סגירת חתול בבית?ב. ז. הבה - שיחה 16:00, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- אם אתה מגדל את החתול באהבה ומסירות, אף אחד לא יבוא אליך בטענות. דרך אגב, אם אתה מתכנן לגדל את החתול בבית בלבד, יש לעקר או לסרס אות (תלוי במין). אחרת, בעונת הייחום הוא יברח לך ואף עשוי להשתולל.--וידנפלד - שיחה 11:45, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- אם כבר מסרסים וגם טולשים את הציפורניים, מתוך דאגה לריהוט. אם יש לך דירת חדר, עדיף כבר לפחלץ את החתול. בן פיש - שיחה 17:13, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- פוחלץ תופס יותר מדי מקום בדירת חדר. 109.160.204.129 22:15, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- אם כבר מסרסים וגם טולשים את הציפורניים, מתוך דאגה לריהוט. אם יש לך דירת חדר, עדיף כבר לפחלץ את החתול. בן פיש - שיחה 17:13, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- זה לא משנה, כי לכל הסעיפים האלה התשובה היא כן. Zarnivop - שיחה 12:55, 27 באוקטובר 2014 (IST)
מה יקרה אחרי ההיסטוריה?
עריכהאם האנושות תשמיד את עצמה, האם הטבע יוכל לפלוש בהדרגה לערים הדוממות ולהרוס אותן, או לכל הפחות להשתלב בהן? האם ייתכן שבעולם ללא בני אדם היערות הכרותים יצמחו מחדש וחיות על שפת הכחדה יתרבו מחדש? האם ייתכן שהעולם יחזור להיראות כמו שנראה לפני התערבות האדם? האם יש דרך לחשב כמה זמן יימשך התהליך הזה?--85.64.116.162 23:40, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- ישנן ציבילזציות שכפי הנראה זה קרה להן, ושרידי הערים הדוממות נמצאות היום בלב שמורות טבע, יערות. (מאצ'ו פיצ'ו, צ'אווין דה ואנטאר למשל). ביקורת - שיחה 23:55, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- נ.ב. "התמוטטות". ביקורת - שיחה 00:02, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- הייתה סדרה בערוץ ההיסטוריה, העולם אחרי האנושות, שעסקה בדיוק בנושאים האלה. nevuer • שיחה 23:58, 26 באוקטובר 2014 (IST)
- באקולוגיה, נהוג לכנות את התהליך הזה סוקצסיה. גם בעולם הטבע ללא התערבות אנושית, יכול להיות מין דומיננטי שישתלט וידחק מינים אחרים, כך שאין הכרח שיערות כרותים יצמחו מחדש וכו'. זה תלוי באיזונים (אחד הידוע בהם הוא מארג המזון. ככלל, אם הנושא מעניין אותך - בתחתית שני הערכים האלה יש קישורים לכל מיני דברים בתחום האקולוגיה.
ראו גם – העולם אחרי האנושות קראתי את העולם אחרי האנושות, מרתק! אקרא גם את הערכים הנוספים שקישרתם אליהם. תודה לכל העונים:)--85.64.116.162 08:35, 28 באוקטובר 2014 (IST)
מה ההבדל בין פלסטיק לטפלון?
עריכהקראתי בויקיפדיה האנגלית: Modern catheters consist of synthetic polymers such as teflon (hence the often used term 'Venflon' or 'Cathlon' for these venous catheters). In 1950 they consisted of plastic"."zz השאל המתבקשת היא מה הוא ההבדל בין השנים? האם טפלון אינו סוג של פלסטיק (פולימר)? 194.114.146.227 04:13, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- טפלון הוא מקרה פרטי של פולימר, או של מספר פולימרים דומים. לעומת זאת, פלסטיק הוא קבוצה גדולה מאוד של פולימרים. ב. ז. הבה - שיחה 12:40, 27 באוקטובר 2014 (IST)
מי מכיר תוסף למעבד התמלילים, שמנקד בערבית?
עריכהפשוט, קשה לי לקרוא, בשלב זה בחיי, ערבית בלא ניקוד.
תודה! ב. ז. הבה - שיחה 12:49, 27 באוקטובר 2014 (IST)
תאריך כניסת שכר של סגל אקדמאי
עריכהסגל אקדמאי זוטר: מתי הוא מקבל שכר (באילו תאריכים נכנסת המשכורת). 84.94.181.107 19:32, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- הוא מקבל את השכר כאשר לפקידים מתחשק להזיז את הישבן. הרבה אנשי סגל זוטר לא קיבלו שום משכורות עד שהמחה שלהם הקים צעקות באחד המשרדים ב. ז. הבה - שיחה 20:27, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- שנת הלימודים מתחילה ב-1/10. אם המינוי הוזן ונחתם במועד, אתה אמור לקבל משכורת ראשונה ב-1/11 עבור חודש אוקטובר, וכן הלאה למשך ששה או שנים-עשר חודשים (תלוי במינוי). אני מקווה שתמצא את התגובה מועילה לפחות כקודמתה. עוזי ו. - שיחה 20:58, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- אפילו יותר (עד כמה שזה אפשרי). תודה לך, עוזי. 84.94.181.107 21:10, 27 באוקטובר 2014 (IST)
- עוזי ו. - האם השכר שנכנס הוא על החודש שעבר או על החודש הבא? כלומר ב1.11 אתה מקבל על חודש 10 או על חודש 11? 84.94.181.107 20:56, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- אם התחלת לעבוד באוקטובר ותקבל שכר לראשונה בנובמבר, האם השכר הזה יהיה על העבודה באוקטובר, בנובמבר או בדצמבר? 109.160.204.129 22:14, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- כמקובל (מן הסתם) ברוב המשק, המשכורת של תחילת n-במבר היא על עבודתך בחודש (n-1)-טובר. עוזי ו. - שיחה 22:48, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- אם התחלת לעבוד באוקטובר ותקבל שכר לראשונה בנובמבר, האם השכר הזה יהיה על העבודה באוקטובר, בנובמבר או בדצמבר? 109.160.204.129 22:14, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- עוזי ו. - האם השכר שנכנס הוא על החודש שעבר או על החודש הבא? כלומר ב1.11 אתה מקבל על חודש 10 או על חודש 11? 84.94.181.107 20:56, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- אפילו יותר (עד כמה שזה אפשרי). תודה לך, עוזי. 84.94.181.107 21:10, 27 באוקטובר 2014 (IST)
Merry Christmas Maggie Thatcher
עריכהמישהו יודע האם השיר "Merry Christmas Maggie Thatcher" של אלטון ג'ון שמופיע במחזמר "בילי אליוט" נכתב במיוחד למחזמר או שזה שיר מחאה מקורי משנות שלטונה של ת'אצ'ר? אוריה בר-מאיר - שיחה 11:39, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- כאן, אוריה בר-מאיר. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 15:43, 29 באוקטובר 2014 (IST))
אני מחפשת ערך שהיה כאן בעבר בשם אלרגיה לניקל.
עריכהשלום, אני מחפשת ערך שהיה כאן בעבר בשם אלרגיה לניקל. האם ניתן לשלוח לי את הסטורית הערך? תודה יעל yael unisplit.com
- אני לא חושב שהיה פה ערך כזה. נסי לדייק. Shannen - שיחה 14:40, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- לא נראה שהיה ערך כזה, וגם אין ערך כזה בוויקי האנגלית. לפני כשנה וחצי אנונימי הוסיף תבנית "מקור", מיותרת לטעמי, בערך ניקל, שבו כתוב כיום: "ישנם אנשים שהינם אלרגיים [דרוש מקור] לניקל". אגסי - שיחה 13:14, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- התבנית הזו אינה מיותרת כלל וכלל. אנשים נותים להתבלבל בין כל רגישות או רעילות שהיא לבין אלרגיה. אלרגיה אמורה בכלל להיות רגישות יתר לחומר ביולוגי ולא למתכת. בן פיש - שיחה 14:11, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- באינטרנט אפשר למצוא הרבה חומר על אלרגיה לניקל. אבל אני רק אצטט את ויקי האנגלית, ושם גם נכתב, בין השאר, כי ניקל "נבחר לאלרגן של השנה ב-2008": "Sensitized individuals may show an allergy to nickel, affecting their skin, known as dermatitis. Sensitivity to nickel may also be present in patients with pompholyx. Nickel is an important cause of contact allergy, partly due to its use in jewellery intended for pierced ears.[74] Nickel allergies affecting pierced ears are often marked by itchy, red skin. Many earrings are now made nickel-free due to this problem. The amount of nickel allowed in products that come into contact with human skin is regulated by the European Union. In 2002, researchers found amounts of nickel being emitted by 1 and 2 Euro coins far in excess of those standards. This is believed to be due to a galvanic reaction.[75] Nickel was voted Allergen of the Year in 2008 by the American Contact Dermatitis Society". אגסי - שיחה 14:30, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- התבנית הזו אינה מיותרת כלל וכלל. אנשים נותים להתבלבל בין כל רגישות או רעילות שהיא לבין אלרגיה. אלרגיה אמורה בכלל להיות רגישות יתר לחומר ביולוגי ולא למתכת. בן פיש - שיחה 14:11, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- לא נראה שהיה ערך כזה, וגם אין ערך כזה בוויקי האנגלית. לפני כשנה וחצי אנונימי הוסיף תבנית "מקור", מיותרת לטעמי, בערך ניקל, שבו כתוב כיום: "ישנם אנשים שהינם אלרגיים [דרוש מקור] לניקל". אגסי - שיחה 13:14, 29 באוקטובר 2014 (IST)
בראשית ד, ח?
עריכהכתוב ויאמר קין אל הבל אחיו (אין ציטוט), ומיד לאחר מכן "ויהי". בנוסח השומרוני כתוב "נלכה לשדה" (ציטוט האמרה), ונוסחים דומים בתרגום השבעים. איך מיישבים את זה האורתודוקסים (בבקשה, תשובה קצרה וקולעת, בלי מגדל פרשנויות), ואיך מסבירים החוקרים החילוניים את "פספוס ההעתקה" לכאורה הזה?... תודה רבה לכם! Ben-Natan • שיחה 23:28, 28 באוקטובר 2014 (IST)
- קין פנה להבל כדי לגרור אותו בדברים למריבה על מנת לחסלו, לפי רש"י, המילים בהם גרר אותו קין לא רלוונטיות, ופירושו הפשוט של הפסוק הוא, בעברית בת זמננו: קין פתח בשיחה עם הבל כדי ליצור ריב, ואז כשהיו בשדה, קם עליו להורגו. לפי המסורת היהודית, נוספו לתרגום השבעים מילים בדיוק בגלל שאלות מהסוג הזה שעלולות היו להתעורר. מאידך, האמירה "נלכה לשדה" היא אמירה סתמית, לא ברור לשם מה היה צריך קין לאומרה, האם רועה הצאן (הבל) תכנן לרעות את צאנו בדיר? ביקורת - שיחה 00:02, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- נ.ב. בתרגום המיוחס ליונתן (קרא עליו היטב בערכו) נאמר בדומה למה שהבאת: ”וַאֲמַר קַיִן לְהֶבֶל אָחוּי אִיתָא וְנִפּוּק לְאַפֵּי בָרָא”. ביקורת - שיחה 00:19, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- מבחינה דתית (וחילונית) הסיפור נועד להדגיש שקין רצח את הבל ללא סיבה או התגרות, ולהדגיש את החומרה שבמעשה כזה, לכן תוכן השיחה שלהם לא קריטי. מבחינה חילונית אין צורך להסביר הבדלים בכתיבה, משום שלדעת החילונים לא מדובר בספר קדוש שקשור לה', אלא בספר שנכתב ע"י בני אדם. ―אנונימי לא חתם
- לכאורה, הנוסח המקורי היה "ויאמר קין אל הבל אחיו נלכה השדה", כפי שמעידים תרגום השבעים ונוסח שומרון. הפועל "ויאמר" הוא פועל יוצא שלא ניתן להשמיט את המושא שלו. חלק מהחוקרים אכן סבורים כך. מצד שני, מכיוון שזאת השלמה מתבקשת ממש, יכול מאוד להיות שבנוסח שעמד לפני המעתיקים כבר עמדה השמטה, שהושלמה בתרגום השבעים ובנוסח שומרון, או באב-הנוסח שקדם לשניהם (ואף ייתכן שההשלמה אכן משחזרת את הנוסח הקדום, אין לדעת!). אני לא חושב שיש די נתונים להכריע בין שתי האפשרויות. nevuer • שיחה 08:19, 29 באוקטובר 2014 (IST)
האם יש קשר גם למילה הערבית תַ'עַבַּאן, שפירושה "נחש"? בן פיש - שיחה 13:00, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- ו"על הדרך", יש למישהו מקור לכך שמקור השם הוא בכלל אונומטופיה של קולות שמשמיע הזעמן? הדמיון בין השם העברי ליווני מפתיע. ביקורת - שיחה 13:10, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- "זעמן" היא סוג של נחשים הכולל מינים רבים, 6 מהם חיים בישראל. הם נחשים מהירים ותוקפניים. עקב תכונות אלו שמם היווני הוא ZAMENIS. בעברית הם כונו זעמן בגלל דמיון הצליל לשמם ביוונית. בלטינית הם נקראים COLUBER שפירושו פשוט "נחשים". קרוב לוודאי שמכאן שמם בערבית - ת'ואבאנייאת שגם פירושו "נחשים". לא ידוע לי על אונומטופיה אך קבוצה זו של נחשים משמיעה קולות נשיפה כאשר הם מתגוננים מתקיפה ויתכן שנשיפות אלו השפיעו על שמם ביוונית.--וידנפלד - שיחה 22:33, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- תודה דוקטור, דברים מעין אלו כתובים בערך זעמן כדבר ברור, ולכן התעניינתי אם יש מקור. אניח תבנית דרישת מקור. אגב, בדבריך בדף המשתמש על אודות אנשי הרנסנס שבשכונה, הזכרת לי את הציטוט הנפלא שבראש דף המשתמש שלי. ביקורת - שיחה 23:56, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- "זעמן" היא סוג של נחשים הכולל מינים רבים, 6 מהם חיים בישראל. הם נחשים מהירים ותוקפניים. עקב תכונות אלו שמם היווני הוא ZAMENIS. בעברית הם כונו זעמן בגלל דמיון הצליל לשמם ביוונית. בלטינית הם נקראים COLUBER שפירושו פשוט "נחשים". קרוב לוודאי שמכאן שמם בערבית - ת'ואבאנייאת שגם פירושו "נחשים". לא ידוע לי על אונומטופיה אך קבוצה זו של נחשים משמיעה קולות נשיפה כאשר הם מתגוננים מתקיפה ויתכן שנשיפות אלו השפיעו על שמם ביוונית.--וידנפלד - שיחה 22:33, 30 באוקטובר 2014 (IST)
מה זה פיסקאות?
עריכהשלום! אני ילדה שלומדת בבית ספר ואיני יודעת מזה פיסקאות בשיעור שפה כול הזמן אומרים את זה אבל אני מתביישת לישאול כי אז המורה תגיד שאני כבר בכיתה כזאת גבוהה ואני לא יודעת מזה?!! אז אם אתם יכולים לענות לי מזה אני אשמח מאוד וגם חיפשתי את התכון בויקיפדיה אז בבקשה תעזרו לי תודה!!!
פיסקה .
פיסקאות.
- שלום, יש ערך פסקה וניתן לקרוא שם. בקצרה: מספר משפטים שמביעים רעיון מסוים בתוך טקסט ארוך יותר. הפסקה מופרדת בצורה חזותית מהפסקאות האחרות. שנילי - שיחה 14:27, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- פיסקה היא קבוצת משפטים, באותו נושא, שמופיעים בזה אחר זה, כך שהראשון הוא משפט הקדמה להם, האחרון הוא משפט מסכם או משפט יציאה והמשפטים שבאמצע הם בעלי קשר ברור וצורה אחידה. לדוגמה:
- את יום השבת אני הכי אוהבת. אני ישנה עד מאוחר. אמא נחה. אבא נשאר בפיג'מה. אחי לא מכין שיעורים. כולנו מרוצים ביום שבת.
- בן פיש - שיחה 14:28, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- בהנחה שמדובר על שאלה רצינית, פיסקה שהשואלת מצאה, היא הפניה לערך פסקה. אם כך הוא לא ענה לשאלה שלה. שיניתי קצת את הפתיח. אני עדיין מרגיש שהערך טעון שיפור. Tzafrir - שיחה 12:29, 31 באוקטובר 2014 (IST)
חוקים ביו"ש
עריכהאילו חוקים חלים ביו"ש (או, אם זה יותר פשוט, אילו חוקים אינם חלים ביו"ש?) כאן יש ציטוט מהוועדה לקידום האישה בכנסת :"כשאני שואלת אם חוק הטרדת מינית חל ביו"ש, אף אחד לא יודע לתת לי תשובה ברורה."
לפי הערך יהודה ושומרון, החוק הישראלי הוחל רק על מזרח ירושלים. ומה עם כל השאר? לא ייתכן שיש ואקום משפטי. תודה לעונים.
- ראה תשובה חלקית בהתנחלות#מעמדן המשפטי של ההתנחלויות. דוד שי - שיחה 21:38, 29 באוקטובר 2014 (IST)
- באופן רשמי החוק הישראלי לא חל ביו"ש, כי השטח לא סופח למדינת ישראל. בפועל אזרחי ישראל שחיים שם כפופים לחוק הישראלי, ופלסטינים שחיים שם כפופים לחוק הצבאי (בשטח שנשלט ע"י צה"ל) או לחוק של הרשות הפלסטינית (בשטח שנשלט ע"י הרשות). ―אנונימי לא חתם
- גם החוק הירדני (שחל ביו"ש עד מלחמת ששת הימים) חל על פלסטינים בשטח שנשלט ע"י צה"ל. דוד שי - שיחה 05:47, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- החקיקה ברשות הפלסטינית Nachum - שיחה 09:57, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- אלמוני, אם זה כל כך פשוט, למה הוועדה לקידום האישה בכנסת אפילו מעלה את השאלה? אני רוצה לדעת על החוקים של אזרחי ישראל. בפיסקה שדוד שי קישר עליה יש הפנייה לכתבה על סוחרי סמים שסחרו מעבר לקו הירוק וזוכו מאשמה, בגלל שלא סחרו בישראל.
- תשובתי מגיעה בתור מי ששירת ביחידת היועץ המשפטי לאזור יהודה והשומרון. החוק באיו"ש מבוסס בראש ובראשונה על הדין שהיה קיים בשטח טרם כניסת צה"ל בשנת 1967, דהיינו החוק הירדני/העות'מאני, וזאת יחד עם תוספות שונות שהוסיפו גורמי הצבא במסגרת המנהל האזרחי במרוצת השנים. זה כולל אמנם מאפיינים מסויימים השאולים מהחוק הישראלי, אבל ממש לא באופן גורף. החוק הישראלי חל כמובן באופן מלא ובלעדי על המתיישבים הישראלים בשטחי c. Lionster • שיחה 09:23, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- אלמוני, אם זה כל כך פשוט, למה הוועדה לקידום האישה בכנסת אפילו מעלה את השאלה? אני רוצה לדעת על החוקים של אזרחי ישראל. בפיסקה שדוד שי קישר עליה יש הפנייה לכתבה על סוחרי סמים שסחרו מעבר לקו הירוק וזוכו מאשמה, בגלל שלא סחרו בישראל.
- החקיקה ברשות הפלסטינית Nachum - שיחה 09:57, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- גם החוק הירדני (שחל ביו"ש עד מלחמת ששת הימים) חל על פלסטינים בשטח שנשלט ע"י צה"ל. דוד שי - שיחה 05:47, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- באופן רשמי החוק הישראלי לא חל ביו"ש, כי השטח לא סופח למדינת ישראל. בפועל אזרחי ישראל שחיים שם כפופים לחוק הישראלי, ופלסטינים שחיים שם כפופים לחוק הצבאי (בשטח שנשלט ע"י צה"ל) או לחוק של הרשות הפלסטינית (בשטח שנשלט ע"י הרשות). ―אנונימי לא חתם
- ניסיתי למצוא מקור מסכם ולא מצאתי. ובכן, בתור תושב קדומים וחבר מועצה מקומית לשעבר, אתיחס רק לגבי התושבים היהודיים היהודה ושומרון
הבהרה שלי - על התושבים אזרחי ישראל חלים צווים מיוחדים של הממשל האזרחי, כפי הועתקו מהתחיקה במדינת ישראל. הם חלים רק על התושבים הגרים בתחומים המוניציפליים של הישובים המוכרים. כך הם נדרשים להתייצב לשירות צבאי ולשלם מיסים. אם יש "לקונה" ויש - המימשל הצבאי מנסה למצוא פתרון.
כיום החלת החקיקה הישראלית על אזרחים ישראלים היא באמצעות צווים של מפקד האזור דברי חקיקה מעטים הוחלו ישירות על האזרחים הישראלים בחקיקה של הכנסת, ובהם הוראות שעניינן מיסוי, דין פלילי, בחירות ועוד. כלומר (מצוטט מדברי הכנסת - ישיבה של ועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי בתאריך כ"ד חשון תשע"ד, 28/10/2013 12:00)
אשר להצעה של אורית סטרוק, בה נאמר: "חוק עבודת נשים, התשי"ד–1954 (להלן – החוק), מגן על זכויותיהן של נשים במטרה לקדם את שילובן במקום עבודתן. החוק מעניק הגנות שונות לאישה העובדת, לרבות הגנה מפני פיטורין במהלך הריונה, במהלך חופשת הלידה ובמשך תקופה נוספת של שישים ימים לאחר החופשה. כמו כן, שומר החוק על זכויותיהן של נשים שעוברות טיפולי פוריות ועל זוגות המעוניינים לאמץ ילד ונאלצים בשל כך להיעדר מעבודתם. החוק, בנוסחו הנוכחי, חל על שטחה הריבוני של מדינת ישראל והוא אינו חל על אזרחים ישראלים המתגוררים ביהודה והשומרון. בשל כך נרמסות זכויותיהן של נשים באזורים אלה, והן אינן יכולות ליהנות מהזכויות שהמחוקק ביקש להעניק להן. מוצע להחיל את החוק על כל יחסי העבודה המתקיימים בישראל, בתוך הקו הירוק ומחוצה לו, ולמנוע בכך מצב בו מופרות זכויותיהן של נשים, בין אם מדובר בעובדות בעלות אזרחות ישראלית ובין אם מדובר בעובדות בעלות אזרחות אחרת ובלבד שהעבודה מתבצעת עבור מעסיק ישראלי.
ההצעה האחרונה היא להתקין צו המוסיף את חוק עבודת נשים למועצות האזוריות ביו”ש.
החסרון הגדול הוא האכיפה. במדינת ישראל האכיפה באמצעות משרד הכלכלה. בצו זה למשרד הכלכלה אין מקום.
אם הנושא חשוב לך כנס לאתר זה בעוד ימים אחדים Daniel Ventura - שיחה 23:10, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- Daniel Ventura, Lionster או מישהו אחר שמבין בזה: לצורך העניין, נביא את חוק איסור גידול חזיר. איך אדע אם הוא חל ביו"ש? לכאורה, ידוע שישנם מקומות שמגדלים חזירים על במה (למרות שמלשון החוק לא ברור לי איך זה לא נכלל באיסור), אז האם גידול מעבר לקו הירוק הוא מותר? (לא שיש לי כל כוונה לעשות את זה, זה רק דוגמה!). האם ישנה רק בעייה בחוקים בהם בנוסח מופיע המילה 'בישראל'?
- אמילי אמרוסי תארה בעיתון "ישראל היום" מיום 7 בנובמבר 2014 את המצב הקיים במאמר תחת הכותרת "לא נורמלי להיות נורמליים" .
- והנה דוגמא להמחשה, בתכנון בתים בשומרון"הדין החל ביהודה ושומרון נשען היום על מערכת מבולגנת של חקיקה עותמאנית, ירדנית, בריטית וישראלית, ובנוסף מערכת צבאית גדולה וחלקית המחילה רק חלק מחוקי מדינת ישראל
החוק העות'מאני, החוק הבריטי, החוק הירדני וצווי האלוף קובעים את המסגרת. אציין, כי בכתבות שלה היא מתארת את תהליך בניית ביתה, כך שהניסיון שלה הוא ממקור ראשון.
חוקי הגנת הסביבה, למרות שהם עשויים להגן על שליש מן המים המגיעים למדינת ישראל - אינם בתוקף.
חוק הנורמות(כך הוא כונה) החדש המוצע על-ידי נורית סטרוק ולוין מציע שכל חוק חדש שיחוקק בכנסת יחוקק בתוך 45 יום גם ביהודה ושומרון באמצעות צו-אלוף" Daniel Ventura - שיחה 05:22, 7 בנובמבר 2014 (IST)
- באותו נושא יהונתן ליס, השרים אישרו בניגוד לעמדת וינשטיין: חוקים חדשים יחולו גם בגדה, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2014
הטענה היא
הבוקר פורסם ב"הארץ" כי היועמ"ש, יהודה וינשטיין, הודיע על התנגדותו להצעת החוק להחלת חוקי הכנסת על ההתנחלויות. בחוות דעת שהעביר לחברי ועדת השרים לחקיקה קבע היועץ שההצעה פוגעת במעמדו של אלוף פיקוד המרכז כריבון בשטחים.
"בהצעה מופקעת למעשה סמכותו של המפקד הצבאי - הריבון בשטחי האזור - ומועברת לידיה של הכנסת, וזאת בניגוד למסגרת המשפטית של דיני התפיסה הלוחמתית לפיה מנוהלים שטחי האזור", כתב וינשטיין. עוד צוין בחוות הדעת, שבמקרים מסוימים המפקד הצבאי מחוקק באזור צווים בעלי תוכן מקביל לחוקים ישראליים ספציפיים, אולם ״חקיקה זו נעשית לאחר שהמפקד הצבאי בחן את נחיצותה והלימתה למגבלות הדין הבינלאומי החל בשטחי האזור". לדבריו, דוגמה לכך ניתן לראות בעבודת המטה הנרחבת המבוצעת על ידי היועץ המשפטי הצבאי לאיו"ש בשיתוף עם משרדי המשפטים והכלכלה, לצורך החלת דיני העבודה בשטחי האזור.
Daniel Ventura - שיחה 16:44, 9 בנובמבר 2014 (IST)
מה זה פלקון?
עריכהבספר של קורס חובשים קרביים כתוב ככה: "פלקון - בקבוק שסגור עם פומית של גומי לצורך שימוש חוזר" מאיפה השם הזה צץ? אני לא מוצא לו מקבילות באנגלית בגוגל (אולי לא אייתי את זה נכון?) 149.78.45.113 13:47, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- יש לי ניחוש: אולי זה שיבוש של pluck-on באנגלית, כלומר למרוט, לפתוח (לשימוש חוזר, במקרה של הבקבוק). רק ניחוש, כאמור. Reuveny - שיחה 13:57, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- אז ככה, 149.78.45.113. מדובר במילה חוקית באנגלית: flacon, ראה מורפיקס או (אנ'). או שפשוט תשאל מישהו דובר רוסית. שם זאת מילה מאוד נפוצה לבקבוק קטן. שניהם באו מהמילה הלטינית Flasco, שפרושה "בקבוק עבור יין". אותו דבר קורה גם בצרפתית ובגרמנית. מצטער לאכזב אותך, Reuveny. בכבוד, (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:51, 30 באוקטובר 2014 (IST))
- כבר חשבתי שעליתי על משהו...Reuveny - שיחה 21:23, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- תודה רבה, IKhitron. 149.78.225.240 21:55, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- בשמחה, 149.78.45.113. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 21:59, 31 באוקטובר 2014 (IST))
- תודה רבה, IKhitron. 149.78.225.240 21:55, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- כבר חשבתי שעליתי על משהו...Reuveny - שיחה 21:23, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- אז ככה, 149.78.45.113. מדובר במילה חוקית באנגלית: flacon, ראה מורפיקס או (אנ'). או שפשוט תשאל מישהו דובר רוסית. שם זאת מילה מאוד נפוצה לבקבוק קטן. שניהם באו מהמילה הלטינית Flasco, שפרושה "בקבוק עבור יין". אותו דבר קורה גם בצרפתית ובגרמנית. מצטער לאכזב אותך, Reuveny. בכבוד, (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 16:51, 30 באוקטובר 2014 (IST))
מה עושים עם המסמכים כאשר מחדשים רב קו?
עריכהבאגד סוקרים את אישור הלימודים+תעודת סטודנט. השאלה שלי היא לשם מה? יש להם מערך מידע לגבי כל סטודנט?
האם המסמכים האלה נגישים? באילו מקרים יכולים לפתוח "תיק" של סטודנט? 79.179.191.233 14:14, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- זאת עדיין לא תשובה, 79.179.191.233. אבל הרשה לי לאכזב אותך: אם אתה בעניין של פרטיות, אז רב קו זה לא המקום הנכון בשבילך. על הכרטיס נשמר מידע מדויק של כל הנסיעות שאי פעם עשית - תאריך, שעה, מקום עליה לאוטובוס ומחיר שמאפשר להעריך את היעד. זה ניתן לקריאה בקלות. למשל - אתה יכול להוריד אפליקציה בגוגל סטור שמאפשרת לך בכל רגע נתון להצמיד את הכרטיס לפלאפון ולקרוא את המידע על המסך. או, למשל, פעם ראיתי שמישהו שכח את הכרטיס באוטובוס. אז הנהג הצמיד אותו למכשיר הכרטוס ובמקום כרטיס יצא סרט נייר באורך הגלות עם כל המידע הזה לחודשים האחרונים, וזאת כדי לדעת איפה מסתובב בדרך כלל בעלי הכרטיס, כדי להחזיר אותו. בקיצור, האח הגדול מאחוריך. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 17:19, 30 באוקטובר 2014 (IST))
- השאלה היא האם באגד יכולים להחליט בעקבות משהו להעלות קובץ עם צילומים של המסמכים שלי ולמסור אותם לגוף אחר? 79.179.191.233 18:46, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- שאלה טובה, בניגוד למקובל היום אף אחת מהחברות לא פירסמה מדיניות פרטיות. שפם אדום - שיחה 02:27, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- השאלה היא האם באגד יכולים להחליט בעקבות משהו להעלות קובץ עם צילומים של המסמכים שלי ולמסור אותם לגוף אחר? 79.179.191.233 18:46, 30 באוקטובר 2014 (IST)
אזור 21, אזור 1
עריכהבמונחים של תחבורה ציבורית בגוש דן: מה זה "אזור 21" ומה זה "אזור 1"? 79.179.191.233 20:13, 30 באוקטובר 2014 (IST)
- הרפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן, מפה, 79.179.191.233 (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 20:38, 30 באוקטובר 2014 (IST))
איך יוצרים דף בית באוניברסיטת תל אביב?
עריכהאני רוצה דף בית בסגנון כזה או כזה (עזבו את העיצוב. אני מדבר על עצם קיום הדף). אני מתרגל מתחיל, ואני רוצה דף כזה, שבו אני יכול להעלות את החומר לגישה חופשית. איך עושים את זה? 79.177.194.232 17:54, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- ראה כאן: http://www.tau.ac.il/cc/helpdesk/unix/publishing-home-page/publishing-home-page.html
- איך אני מגיע ל homedirectory?
- ברר אם יש לך חשבון משתמש במחשב ה Main Frame של האוניברסיטה (שרת ה־gp). זה חשבון יוניקס. אם יש, אזי ברגע שתתחבר לשרת - לאחר שתזין את קוד המשתמש והססמה שלך - תמצא ב־homedirectory של החשבון שלך.
- אני חושב שאנו מדברים בשפות שונות. בטכניון היה לי אתר הגעתי אליו על ידי הקלדה של השורה ssh <myname>@t2.technion.ac.il בשורה של הלינוקס (ושם היה לי תקיה של public וכדו'). כאן אני פשוט לא יודע מאיפה להתחיל. 79.177.194.232 19:12, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- בדיוק כמו בטכניון, עליך להקליד ssh your.user.name@gp.tau.ac.il, בהנחה שיש לך חשבון משתמש בשרת הנקרא gp.
- זה הצליח. תודה לך. 79.177.158.83 12:53, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- בבקשה ובהצלחה.
- זה הצליח. תודה לך. 79.177.158.83 12:53, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- בדיוק כמו בטכניון, עליך להקליד ssh your.user.name@gp.tau.ac.il, בהנחה שיש לך חשבון משתמש בשרת הנקרא gp.
- אני חושב שאנו מדברים בשפות שונות. בטכניון היה לי אתר הגעתי אליו על ידי הקלדה של השורה ssh <myname>@t2.technion.ac.il בשורה של הלינוקס (ושם היה לי תקיה של public וכדו'). כאן אני פשוט לא יודע מאיפה להתחיל. 79.177.194.232 19:12, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- ברר אם יש לך חשבון משתמש במחשב ה Main Frame של האוניברסיטה (שרת ה־gp). זה חשבון יוניקס. אם יש, אזי ברגע שתתחבר לשרת - לאחר שתזין את קוד המשתמש והססמה שלך - תמצא ב־homedirectory של החשבון שלך.
- איך אני מגיע ל homedirectory?
האם 0.9% שווה ערך ל0.90%?
עריכהוהאם זה יכול לשנות במשהו אם החלפתי ביניהם? 149.78.225.240 21:57, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- זה בהחלט אותו הדבר. (IKhitron (שיחה, 132.72.45.122) 22:03, 31 באוקטובר 2014 (IST))
- כן. 0.9=0.90=0.900000 ראה גם השיטה העשרונית. מה זה כן יכול לשנות: את האורך של המספר שאתה כותב. במקום להשתמש ב3 תווים, אתה יכול להשתמש ב4 או יותר. Corvus,(שיחה) 22:06, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- אני מסכים, כמובן, עם קודמי, ורק אעיר שבכל זאת יש הבדל קטן: מספר הספרות עשוי להעיד על רמת הדיוק של המדידה או החישוב. דוד שי - שיחה 23:01, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- כן. והנה תרגיל מעניין יותר: האם ? רמז: ...0.999. MathKnight ✡ (שיחה) 23:18, 31 באוקטובר 2014 (IST)
- סימן האחוז נמצא באינסוף, זו הוכחה לכך שהם שונים! {{סמיילי אירוני}}. ShoobyD - שיחה 00:36, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- תודה לכולם.213.57.114.161 04:37, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- סימן האחוז נמצא באינסוף, זו הוכחה לכך שהם שונים! {{סמיילי אירוני}}. ShoobyD - שיחה 00:36, 1 בנובמבר 2014 (IST)
solution of 0.90% w/v of NaCl
עריכהעקב חוסר ערך עברי בנושא - כביכול, רציתי לדעת מה זה w/v תודה ?213.57.114.161 04:40, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- משקל לנפח. לוקחים 9גרם מלח ומשלימים לנפח של 1 ליטר מים מזוקקים. באדיבות ד"ר מרינה פואה-גיפס. שנילי - שיחה 09:07, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- התמיסה הזאת, המוכנה "סליין" היא הנוזל הסטנדרטי שמביאים לחולים. גם כשהם זקוקים לנוזלים (נניח, התייבשות, איבוד דם) גום כשהם זקוקים להעלאת לחץ דם (נניח הלם מסוגים) שונים. גם כשהם נזקקים לטיפול תרופתי דרך הוריד לרוב מוהלים את התרופה בסליין (אם כי יש תרופות מסויימות שמוהלים במים מזוקקים, תמיסת גלוקוז, או נוזלים אחרים). הסיבה לתוספת המלח היא להשוות את רמת המליחות לרמת המליחות של הדם. כך גם התרופה/נוזל "משתלב" יותר בקלות, וגם ריכוז המלחים בגוף לא יורד. (זה עלול להיות מסוכן). בלנק - שיחה 21:12, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- תודה על ההרחבה, ואם כבר אזי ההפניה לערך תמיסת מלח. אם כי השאלה הייתה למושג w/v - weight/volume . שנילי - שיחה 08:29, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- התמיסה הזאת, המוכנה "סליין" היא הנוזל הסטנדרטי שמביאים לחולים. גם כשהם זקוקים לנוזלים (נניח, התייבשות, איבוד דם) גום כשהם זקוקים להעלאת לחץ דם (נניח הלם מסוגים) שונים. גם כשהם נזקקים לטיפול תרופתי דרך הוריד לרוב מוהלים את התרופה בסליין (אם כי יש תרופות מסויימות שמוהלים במים מזוקקים, תמיסת גלוקוז, או נוזלים אחרים). הסיבה לתוספת המלח היא להשוות את רמת המליחות לרמת המליחות של הדם. כך גם התרופה/נוזל "משתלב" יותר בקלות, וגם ריכוז המלחים בגוף לא יורד. (זה עלול להיות מסוכן). בלנק - שיחה 21:12, 1 בנובמבר 2014 (IST)
מה הפירוש של המילה מענטש?
עריכהאשמח לקבל הסבר לפירוש של המילה ״מענטש״. תודה
- "מענטש" ביידיש זה "איש", אך המילה נושאת מטען נוסף, מתכוונים לאיש ראוי, אדם חיובי. בברכה. ליש - שיחה 05:50, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- לי נאמר שזה איפשהוא בין "גבר גבר" ל"ג'נטלמן". Zarnivop - שיחה 17:22, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- בשפה מדוברת מענטש זה "בן אדם". אם אומרים על מישהו שהוא מענטש, מתכוונים שהוא הגון, אכפתי, אחראי. כלומר "בן אדם". בברכה, דני. Danny-w • שיחה 18:30, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- לי נאמר שזה איפשהוא בין "גבר גבר" ל"ג'נטלמן". Zarnivop - שיחה 17:22, 1 בנובמבר 2014 (IST)
ניתוח מעקף קיבה
עריכהשלום למומחים, אני רוצה לדעת מה קורה לאיברים הנעקפים בעקבות הניתוח. האם הם מתנוונים בתוך הגוף? האם הם ממשיכים לחיות? תודה ושבת שלום --Ron oz 1 - שיחה 10:03, 1 בנובמבר 2014 (IST)--Ron oz 1 - שיחה 10:03, 1 בנובמבר 2014 (IST)
- למיטב הבנתי- במהלך הניתוח "נעקפים" שני דברים- הרוב הגדול של הקיבה וחלק קטן מהמעי הדק. את החלק של המעי הדק מוציאים. הרוב הגדול של הקיבה נשאר בתוך הגוף, וגם יש לו תפקיד עדיין בעיכול- הפרשת נוזלי הקיבה. "מיטב הבנתי" מבוססת על זה, תחת פסקת "כיצד הניתוח נעשה". יכול להיות שלא הבנתי נכון. בלנק - שיחה 21:17, 1 בנובמבר 2014 (IST)
למה יש גאות ושפל פעמיים ביום בזנזיבר?
עריכהשלום רב,
מי יכול להסביר לי מדוע בזנזיבר יש גאות ושפל פעמיים ביום?
תודה,
עקיבא גרינבוים
- מאותה סיבה שיש גאות ושפל בכל מקום אחר. עוזי ו. - שיחה 09:44, 2 בנובמבר 2014 (IST)
היתרונות בתל אביב
עריכהצעירים רבים עוברים לגור באיזור גוש דן. מה היתרונות בלחיות בתל אביב? החסרונות די בולטים- יוקר מחיה, פקקים מרחקים גדולים שצריך לעבור בשביל הגעה ממקום למקום בעיר אחת. מה היתרונות? 79.177.158.83 09:47, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- תל אביב. שנילי - שיחה 09:52, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- השאלה היתה מה היתרונות. לא מה החיסרון. בבקשה בלי תשובות ניהיליסטיות. 192.114.23.210 13:35, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- הרבה יותר קל לחיות ב(מרכז) תל אביב,
- לא חייבים להחזיק אוטו, כי אפשר להגיע גם לעבודה, גם למוקדי בילוי, וגם לבני המין השני בהסתמכות על הרגליים התחבורה הציבורית או מונית קצרת טווח.
- יש הכל מתחת לבית, גם ברמת הקניות, אם אתה צריך מסגר, שען, חדר כושר או סתם קסטרו, זה כנראה לא רחוק מהבית, וגם ברמת הבילויים.
- זה לא רק שיש הכל יש גם מגוון הרבה יותר גדול, בתל אביב יש כנראה יותר הצגות כל יום מאשר בכל שאר הארץ ביחד, יש המון מסעדות, כולל מרבית המסעדות שנחשבות לטובות בישראל, יש (כנראה) יותר פאבים בין אלנבי לירקון מאשר ברדיוס של 10 קילומטר מסביב. קבוצות הספורט הבכירות בישראל משחקות בה, הופעות מחו"ל מופיעות בה (ולרוב, רק בה). יש בה אופרה שאין באף מקום בארץ, וקונצרטים שכמעט ואין מחוץ לה.
- יש בה אירועי תרבות וספורט שלפעמים הם ייחודים ולפעמים הם הגדולים מסוגם.
- יש לה ים, פארק ענק, כמה שווקים, ואת יפו.
- אם אתה צעיר, אז הרבה צעירים גרים בתל אביב.
- לענין החסרונות שמנית, בתל אביב, אין מרחקים גדולים שיש לעבור, להפך. אין פקקים שמי שגר בפרברים ועובד בעיר אחרת לא נתקל בהם, להפך, הפקקים הם לאלו המנסים לצאת מהעיר אחה"צ או להיכנס אליה בבוקר, תושבי העיר שעובדים מחוץ לה, נהנים לעיתים קרובות מנסיעה נגד כיוון הפקקים. יוקר המחיה הוא אכן בעיה, אבל, אם אתה מצליח לגור בתל אביב ולא להחזיק אוטו, אז בשקלול עם עלות אחזקת הרכב לא בטוח שהחיים יקרים יתר. החסרון המרכזי לבעלי רכב יכול להיות חניה. בברכה, --איש המרק - שיחה 14:02, 2 בנובמבר 2014 (IST)
מה זה "הצעת מחליטים"?
עריכהעולה בשבוע האחרון בתקשורת ביחס לחוק הגיור. לא מצאתי תשובה ברורה על ידי חיפוש בגוגל.
- ההצעה המוצגת לפני מקבלי ההחלטה. במקרה זה הממשלה. שנילי - שיחה 16:19, 2 בנובמבר 2014 (IST)
עד כמה רב-קו אוניברסלי?
עריכההאם צריך רב קו נפרד לאגד ודן?
אני רכשתי את שלי באגד ובו עדכנתי לפרופיל סטודנט. היום העברתי אותו באוטובוס של דן והנהג אמר "אין לך שם כלום!" בהבעה כאילו שניסתי לרמות אותו. אז מה שזה אומר שאני צריך להוציא עוד רב קו נפרד לדן בשביל לקבל הנחה לסטודנט? או שאיכשהו אפשר להשתמש בזה של אגד? 192.114.23.210 15:35, 2 בנובמבר 2014 (IST)
- לא צריך רב קו נפרד, אותו אחד תופס בשניהם כולל הסטודנט (כמובן, כרטיסיות שונות). אופק כחול - ביבר הזכוכית 09:05, 3 בנובמבר 2014 (IST)
- זה תלוי במיקום שבו אתה מנסה להשתמש ברב קו. מה הטענת ברב קו של אגד? אפשר כמובן להטעין בו חוזים שתקפים בדן, ולפעמים הם גם חופפים (לדוגמה, ערך צבור שיוטען בדן יהיה תקף גם באגד בגוש דן). אופקאלף • שיחה • י"א בחשוון ה'תשע"ה • 17:41, 4 בנובמבר 2014 (IST)
נצל"ש
עריכהנהגים של דן לא מאמינים ב30% הנחה שיש לי בתור סטודנט (לא החופשי תקופתי). אפילו מתעצבנים כשרואים שלא מוטען לי כסף ברב קו ואני אומר להם שזה צריך להיות עם הנחה. השאלה היא האם רב קו של דן שיהיה בפרופיל סטודנט דווקא כן יתן לי הנחה על נסיעה בודדת? 84.94.181.107 13:35, 3 בנובמבר 2014 (IST)
- לפי האתר, הנחות כספיות לזכאים ייתנו מסכום של 30 ש"ח ומעלה. כלומר בהטענת כסף לא תקבל הנחת סטודנט עבור רכישה של נסיעה בודדת אלא אם כן הטענת בסכום של 30 ש"ח ומעלה. כן תוכל לרכוש כרטיסיה או הלוך-חזור (במידה וקיים) בסכום נמוך יותר ולקבל את ההנחה. אופק כחול - ביבר הזכוכית 23:08, 3 בנובמבר 2014 (IST)
- תודה על ההתייחסות. האם ניתן להטעין אצל הנהג עצמו? כלומר לבוא לאוטובוס עם 30 שקלים ביד ולבקש הטענה? 84.94.181.107 12:47, 4 בנובמבר 2014 (IST)
- לא הבנתי מה קרה. ביקשת מהנהג הנחה של 30% על נסיעה בודדת בדן? זה אכן לא קיים. אתה יכול להטעין ברב קו עם פרופיל סטודנט ערך צבור - משלם 30 ומקבל משהו כמו 45 ש"ח. אפשר לעשות את זה אצל הנהג ואפשר גם בעמדות ההטענה האוטומטיות. אופקאלף • שיחה • י"א בחשוון ה'תשע"ה • 17:28, 4 בנובמבר 2014 (IST)
- תודה על ההתייחסות. האם ניתן להטעין אצל הנהג עצמו? כלומר לבוא לאוטובוס עם 30 שקלים ביד ולבקש הטענה? 84.94.181.107 12:47, 4 בנובמבר 2014 (IST)
- באקולוגיה, נהוג לכנות את התהליך הזה סוקצסיה. גם בעולם הטבע ללא התערבות אנושית, יכול להיות מין דומיננטי שישתלט וידחק מינים אחרים, כך שאין הכרח שיערות כרותים יצמחו מחדש וכו'. זה תלוי באיזונים (אחד הידוע בהם הוא מארג המזון. ככלל, אם הנושא מעניין אותך - בתחתית שני הערכים האלה יש קישורים לכל מיני דברים בתחום האקולוגיה.