ויקיפדיה:הכה את המומחה/ארכיון 255
דף זה הוא דף ארכיון של דיון או הצבעה שהסתיימו. את המשך הדיון יש לקיים בדף השיחה של הערך או הנושא הנידון. אין לערוך דף זה.
יש אפשרות לחפש את כל הדפים/הגהות/עריכות שכתב משתמש מסוים?
עריכהיש אפשרות לחפש את כל הדפים/הגהות/עריכות שכתב משתמש מסוים? ―המתעתע (שיחה | תרומות | מונה) לא חתם
- כן, ברוך הבא: מיוחד:תרומות/המתעתע. ביקורת - שיחה 14:22, 26 בנובמבר 2015 (IST)
שטרות ישנים
עריכהמה הסיבה לכך שבנק ישראל לא מכבד שטרות כסף ישנים (שנות ה-80) שהונפקו על ידי בנק ישראל? 132.66.137.207 15:32, 26 בנובמבר 2015 (IST)
- אתה מתכוון לסדרה א'? Hyuna • שיחה • חציל-צילון • 15:47, 26 בנובמבר 2015 (IST)
- אם אני זוכר נכון קל מדי לזייף אותם. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 17:37, 26 בנובמבר 2015 (IST)
- לא לכבד שטר ישן בטענה שבנק ישראל מפיק שטרות לא אמינים - לא נשמע סיבה סבירה. צריכה להיות סיבה משכנעת למה "שקל" שמישהו הרוויח ושם בארון הוא לא כסף ו"שקל חדש" הוא כן. 132.66.137.207 17:40, 26 בנובמבר 2015 (IST)
- זה מהלך מקובל כמעט בכל מדינה. השטרות שהיו אמינים לשעתם, חשופים היום לטכנולוגיית זיוף משוכללת, והמדינה לא צריכה לקבל אותם. למי שהחזיק את השטרות בארון היה די זמן להחליף אותם בחדשים. עוזי ו. - שיחה 18:09, 26 בנובמבר 2015 (IST)
- אומרים, שדולרים ישנים מכל תקופה, הם חוקיים, זה נכון? אם כןף איך באמת מתמודדים עם נסיון לזייף שטרות עתיקים? בברכה, --איש המרק - שיחה 00:06, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- זה נכון עד כמה שאני יודע. למרות שכל השטרות הם הילך חוקי, הבנקים מוציאים מהמחזור את הישנים, ושם יושבים פקידים מאומנים עם ציוד מתאים לאיתור זיופים. אנשים תמיד יעדיפו לקבל את השטרות החדשים, ויבחנו בשבע עיניים שטרות ישנים (זו הגרסה שלי לחוק גרשאם). התוצאה היא שאם יש במחזור שטרות חדשים, נעשה קשה יותר להעביר זיופים גם עבור השטרות שאפשר לזייף מבחינה טכנית. עוזי ו. - שיחה 01:12, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- יש משהו טיפה לא הוגן בתוקף של שטר כסף. ברגע שאני מקבל מהמדינה שטר, זו ערבות לכך שחלק מרכוש המדינה שייך לי (בעבר זה היה שקול למסת זהב מוגדרת). כשהמדינה אומרת שהרכוש היא הנפיקה לי לפני 40 שנה כבר לא שייך לי, זה קצת הפרת חוזה. איש לא אמר לי שבעתיד הרכוש הזה יעלם. אם זאת מסת זהב: לאיפה נעלם הזהב שהמדינה חייבת לי? Corvus,(שיחה) 09:41, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- אומרים, שדולרים ישנים מכל תקופה, הם חוקיים, זה נכון? אם כןף איך באמת מתמודדים עם נסיון לזייף שטרות עתיקים? בברכה, --איש המרק - שיחה 00:06, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- זה מהלך מקובל כמעט בכל מדינה. השטרות שהיו אמינים לשעתם, חשופים היום לטכנולוגיית זיוף משוכללת, והמדינה לא צריכה לקבל אותם. למי שהחזיק את השטרות בארון היה די זמן להחליף אותם בחדשים. עוזי ו. - שיחה 18:09, 26 בנובמבר 2015 (IST)
- לא לכבד שטר ישן בטענה שבנק ישראל מפיק שטרות לא אמינים - לא נשמע סיבה סבירה. צריכה להיות סיבה משכנעת למה "שקל" שמישהו הרוויח ושם בארון הוא לא כסף ו"שקל חדש" הוא כן. 132.66.137.207 17:40, 26 בנובמבר 2015 (IST)
הדלקת נרות לפני חג המולד
עריכהישנה בחורה גרמניה (קתולית) שיספרה על מנהג להדליק נרות מספר פעמים, במשך כמה שבועות לפני חג המולד והיא נסעה לירושלים בשביל איזה טקס שנערך שם. אני לא מכיר את המנהג. מישהו יודע במה מדובר? הבחורה לא דתיה, כנראה שזה מנהג יחסית מוכר. Corvus,(שיחה) 14:38, 27 בנובמבר 2015 (IST)
- אני יכול לשאול אותך בלי שאסביר למה? מקסימום, לא תענה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 14:45, 27 בנובמבר 2015 (IST)
- יש לנו ערך , אבל הוא לא משהו. אפשר לעיין בבינוויקי. ראה גם בדף הזה (חפש את המשפט "מדליקים נר"). דניאל צבי • שיחה 14:47, ט"ו בכסלו ה'תשע"ו (27.11.15)
- מגניב. אפילו לא שמעתי על זה לפני. Corvus,(שיחה) 14:52, 27 בנובמבר 2015 (IST)
- יש לנו ערך , אבל הוא לא משהו. אפשר לעיין בבינוויקי. ראה גם בדף הזה (חפש את המשפט "מדליקים נר"). דניאל צבי • שיחה 14:47, ט"ו בכסלו ה'תשע"ו (27.11.15)
תפוצה של חיות
עריכהאיך נוצר מצב שחיות מאד דומות, שהקשר האבולוציוני ביניהן ברור, ושלא יודעות לעוף או לשחות, חיות משני צדי האוקיינוס? למשל, פילים חיים גם באפריקה וגם בהודו, אבל לא בארצות שביניהן. חתוליים חיים גם באפריקה וגם באמריקות. ואני בטוח שיש עוד דוגמאות.
ועוד שאלה באותו נושא. האם לחיות יש מבטא? השאלה אולי נשמעת מגוחכת, אבל תחשבו על זה. נגיד פיל הודי פוגש פיל אפריקאי. סביר להניח שהם יוכלו לתקשר ביניהם, לא? אבל האם בכל זאת יהיו הבדלים בשפה? כנ"ל למשל לגבי אריה מאפריקה ופומה מהאנדים. וכו' וכו'. אני בכוונה נותן דוגמאות לחיות אינטלגנטיות, שהשפה שלהן וכללי ההתנהגות שלהן יחסית מורכבים.--109.65.132.1 23:00, 28 בנובמבר 2015 (IST)
- שאלת שאלות יפות ביותר לדעתי. 1. מבחינה אבולוציונית, האבות הקדמוניים היגרו בתקופות שונות בהם הגשרים הבין יבשתיים היו גבוהים ודומיננטיים יותר, ואפשרו מעבר למינים מסוימים בתנאים שהיו קשים לעתים; כיום המעבר כמעט אינו אפשרי לחיות קרקע, אך אלו שכבר עברו -- כל מין עבר אבולוציה משל עצמו). 2. לא יודע, אשמח לקרוא תשובה גם. Ben-Yeudith • שיחה 01:20, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- במקרים מסויימים חיה הייתה קיימת ברצף יבשתי נרחב, ובהמשך תפוצתה הצטמצמה לכיסים בתוך המרחב הקודם, וכך נוצרו תת-אוכלוסיות מופרדות. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 03:09, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- נכון, ואוסיף: הגיאופיה של ההווה מטעה כי כמובן גם היבשות זזו וגם מפלס הים העולמי היה נתון לתנודות חריפות (בהתאם לתקופות הקרח). למשל, לפני כ-20,000 - 15,000 שנים בלבד מצר ברינג הרדוד היה יבשה, כך שמזרח אסיה וצפון אמריקה היו מחוברות (מפה כאן). כך למשל, הגמליים התפתחו בצפון אמריקה והגיעו משם לדרום אמריקה (אבות הלאמות למינהן) ולאסיה (הגמל החד-דבשתי והדו-דבשתי). כאשר מפלסי הים עלו, או כאשר גורמים גיאוגרפיים אחרים מנעו מהאוכלוסיות האלה להתערבב - למשל, יערות הגשם של מרכז אמריקה - התפתחו כמה מינים שונים. הגמלים של צפון אמריקה נכחדו/הוכחדו לבסוף לפני כ-11,000 שנים, אבל צאציהם חיים עד היום בתפוצה הגיאוגרפים המקוטעת שעליה שאלת.
- אגב, פילים שוחים טוב מאוד, ויכולים לעבור עשרות ק"מ; ואפריקה ואסיה מחוברות כמובן עד היום, במקום שבו אני כותב את השורות האלה. אין צורך לחצות את האוקיינוס . Reuveny - שיחה 11:43, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- תודה לכולם על התגובות, אבל זה עדיין לא עונה לגמרי על השאלה.
- אילן, הדגשתי שאני מדבר לא סתם על אוכלוסיות רחוקות גאוגרפית, אלא על אוכלוסיות שמפריד ביניהן אוקיינוס.
- ראובני- האמנם החיבור בין סיביר לאלסקה רלוונטי? דיברתי על חיות טרופיות/מדבריות שרחוקות אלפי קילומטרים ממצר ברינג. אם הגמל אכן הגיע לאלסקה ומשם לסיביר, איך זה שהוא לא קיים יותר במקומות אלה, אלא בדיוק ההפך- דווקא במזרח התיכון, אשר נמצא אלפי קילומטרים דרומית לסיביר?
- לגבי פילים- אז מה ההסבר שלך? אלפי פילים חצו את האוקיינוס ההודי? או לחלופין, עשו את כל הדרך היבשתית המטורפת ממרכז אפריקה עד הודו, לא התיישבו בשום מקום בדרך, והחליטו לעצור דווקא בהודו?
- ומה לגבי החתוליים? שום דבר לא מחבר בין אפריקה לאמריקה הדרומית. האמנם משפחה זו כ"כ עתיקה, שהיא התפתחה עוד כששתי היבשות האלה היו מחוברות??--109.65.132.1 15:03, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- התשובה היא בעבר, לא בתפוצה הקיימת בהווה. קרא שוב את תשובתו של אילן, זה מסכם את העניין - האוכלוסיות המבודדות שאתה רואה עכשיו הן שרידים של אוכלוסיות הרבה יותר רציפות שהתקיימו בעבר. בעשרות מיליוני השנים האחרונות אין דבר כזה "אוכלוסיות שמפריד ביניהן אוקיינוס". כמעט כל גושי היבשה העיקריים היו מחוברים בתקופה כזאת או אחרת.
- לעניין הפילים, הדרך היבשתית מאפריקה למזרח אסיה ממש לא "מטורפת". נניח שקבוצות של פילים מתפשטות צפונה מאזור טנזניה בקצב ממוצע אפסי של 10 ק"מ בשנה, צריך כמה אלפי שנים בודדות (או פחות) כדי להגיע להודו. זה כלום במונחים גיאולוגיים. בתקופות שאין מחסומים גיאוגרפיים משמעותיים אין סיבה להניח שלא היה קשר וחילופי אוכלוסיות כאלה. לדוגמה, לפני כשישה מיליון שנה לא היו מדבריות שצריך לחצות שם, וכל האזור היה טרופי וחמים. הפילים בהחלט "התיישבו" בדרך. היו פילים מכמה מינים במזרח התיכון עד לפני כ-400,000 שנים, ובמקומות אחרים באגן הימה"ת עד לפני אלפי שנים בודדות.
- לעניין החתוליים, המשפחה עתיקה למדי, אבל זה לא נכון להציג את תפוצתה כמקוטעת. יש חתוליים בכל היבשות חוץ מאוסטרליה ואנטרקטיקה. כלומר, בין החתוליים של דרום אמריקה לחתוליים של אפריקה יש רצף ולא קיטוע (פומות בצפון אמריקה, טיגריסים במזרח אסיה ועוד. רק אצלנו בארץ יש חמישה מיני חתוליים.) Reuveny - שיחה 16:34, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- וואו, תשובה מקיפה ביותר:) האמת שלא ציפיתי שמישהו יידע את התשובה... סחתיין על הידע אתה ביולוג?--109.65.132.1 00:09, 30 בנובמבר 2015 (IST)
- לא, אבל אני עוסק בארכאוזואולוגיה. Reuveny - שיחה 20:23, 30 בנובמבר 2015 (IST)
- לא מפתיע:)--109.65.132.1 21:07, 30 בנובמבר 2015 (IST)
- לא, אבל אני עוסק בארכאוזואולוגיה. Reuveny - שיחה 20:23, 30 בנובמבר 2015 (IST)
- וואו, תשובה מקיפה ביותר:) האמת שלא ציפיתי שמישהו יידע את התשובה... סחתיין על הידע אתה ביולוג?--109.65.132.1 00:09, 30 בנובמבר 2015 (IST)
לגבי השאלה השנייה, מאמר זה יכול להיות מעניין עבורך: Tincoff, R., Hauser, M., Tsao, F., Spaepen, G., Ramus, F. and Mehler, J. (2005), The role of speech rhythm in language discrimination: further tests with a non-human primate. Developmental Science, 8: 26–35. doi: 10.1111/j.1467-7687.2005.00390.x
תשובה לשאלה ב: המבטא
עריכהבנוגע לשאלת המבטא, התשובה מורכבת. בגדול, ובמילה אחת: כן.
בהרחבה - יש הבדלים קטנים בניואנסים של תקשורת בין בעלי חיים שנמצאים במקומות שונים. לא באופן קיצוני כמו אצל בני אדם. בעלי החיים מתקשרים. אלא ששפתם אינה מילולית, ואינה מורכבת מאלפי מילים בעלות משמעות הנהגות באופן שונה. התקשורת אצל בע"ח מורכבת מצלילים, מגובה הטון, מאופן השמעת קול, וכן ממחוות שונות. להקה שנמצאת באופן מבודד מלהקות אחרות, עשויה לפתח ניואנסים קטנים ייחודיים לה. זאב הבר האירופאי יבין את הזאב האמריקאי. אך הוא אכן הוא יישמע לו מוזר, ויהיה ברור לשניהם שהם לא מאותה להקה. דני. Danny-w • שיחה 17:04, 5 בדצמבר 2015 (IST)
ראה גם:
- בעלי חיים מדברים, טבע הדברים.
- תקשורת בין בעלי חיים. תורה ומדע
- כשבעלי חיים מתאבלים, הידען
- 16 דברים שלא ידעתם על בעלי חיים, קולות מהרשת
- תוכי שנעלם מביתו חזר לאחר 4 שנים עם מבטא זר, חורים ברשת
- תודה רבה דני :)--79.179.218.146 23:27, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- קל לדמיין מה היה קורה אם חיות ממינים שונים היו מדברות באותה שפה "מבטא", ראה מגדל בבל. למשל מה היה קורה אם צפרדע ממין אחד היה מטפס על העץ לשמע קולות חיזור רק כדי לגלות שהצפרדע על העץ היא ממין אחר? למען האמת העובדה שמינים שונים מדברים שצלילים שונים עוזרת מאד בזיהוי מיני חיות. למשל בעזרת מכשיר הקלטה רגיש קל לזהות את מספר המינים השונים של עטלפים באיזור מסויים או צפרדעים בביצה מבלי שיש צורך לתפוס ולבחון את כל הפרטים. Assafn • שיחה 11:38, 22 בדצמבר 2015 (IST)
דיוקלטיאנוס
עריכההאם היו מקרים נוספים בהיסטוריה שבו שליט אבסולוטי מוותר מרצונו על מוסרות השלטון? תודה... ―אנונימי לא חתם
- חוסני מוברכ, מיכאל גורבצ'וב--109.65.132.1 10:42, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- הדיקטטור סולה. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 03:08, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- יש גם מלכים שפרשו בעודם בחיים. לדוגמה, קרל החמישי. כששייקספיר כתב את הטרגדיה המלך ליר הוא חשב שהוא כותב על מלך היסטורי. Tzafrir - שיחה 11:00, 29 בנובמבר 2015 (IST)
שאלה על מאסר עולם
עריכהמי האדם שישב הכי הרבה שנים בכלא על מאסר עולם אחד בלבד? (כלומר, בית המשפט קבע שרצח אדם ועל כן קיבל מאסר עולם). 149.78.15.121 11:29, 29 בנובמבר 2015 (IST)
חשיפת שמו של הרמטכ"ל המכהן (ושל שר התחבורה)
עריכהראו את הכתבה הבאה: גדעון קוץ, נחשפה זהותו של הרמטכ"ל, דבר, 20 בנובמבר 1975. האם כדאי להכניס שורה כמו זו דלהלן לערכו של מוטה גור: ”מוטה גור היה רמטכ"ל צה"ל הראשון ששמו פורסם בציבור במהלך כהונתו, השם פורסם בנובמבר 1975.” לערך של יהושע רבינוביץ? המידע הזה מעניין מאד ואמור להיות מבוטא היכנשהו. איפה? ביקורת - שיחה 13:24, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- חמויישה, אולי זה קטע ל"הידעת?" ביקורת - שיחה 13:45, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- אם למישהו היה ספק, ה"ידיעה" הזאת היא הומוריסטית. שושושושון - שיחה 13:55, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- אני חושב שגם אם חשיפת שמו של הרמטכ"ל בתוך הכתבה הנ"ל היא אמיתית ולא הומוריסטית אין פה חומר לקטע הידעת. גם לא אם נוסיף לזה את חשיפת שמומתיהם של ראשי השב"כ והמוסד החל מהעשור הקודם. חמויישֶה - שיחה 14:21, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- הבדיחה כבר סומנה, אבל העובדות עדיין יתומות: שמו של הרמטכ"ל, ושמותיהם של עוד מפקדים בכירים, פורסמו לראשונה בעיתונות הישראלית ב-29 ביוני 1948, בעקבות טקסי ההשבעה לצה"ל שהתקיימו ב-28 ביוני. --א 158 - שיחה 11:42, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- אני חושב שגם אם חשיפת שמו של הרמטכ"ל בתוך הכתבה הנ"ל היא אמיתית ולא הומוריסטית אין פה חומר לקטע הידעת. גם לא אם נוסיף לזה את חשיפת שמומתיהם של ראשי השב"כ והמוסד החל מהעשור הקודם. חמויישֶה - שיחה 14:21, 29 בנובמבר 2015 (IST)
- אם למישהו היה ספק, ה"ידיעה" הזאת היא הומוריסטית. שושושושון - שיחה 13:55, 29 בנובמבר 2015 (IST)
שינוי מבנה הטבלה באקסל
עריכהשלום, יש ברשותי טבלה של שמות ילדים והצבעים שהם אוהבים:
שם הילד | צבע 1 שהילד/ה אוהב/ת | צבע 2 | צבע 3 |
---|---|---|---|
אלון | אדום | כחול | ירוק |
סיגל | אדום | לבן | אפור |
אייל | ורוד | כחול | שחור |
אני רוצה להפוך את זה לטבלה שבצד יהיו כתובים שמות הילדים (אלון, סיגל, אייל) והכותרות של העמודות יהיו לפי שמות הצבעים (אדום, כחול, ירוק, לבן, אפור, ורוד, שחור) ובכל מקום מתאים יהיה אוהב/לא אוהב (או 1/0).
שם הילד | אדום | כחול | ירוק | לבן | אפור | ורוד | שחור |
---|---|---|---|---|---|---|---|
אלון | אוהב | אוהב | אוהב | לא אוהב | לא אוהב | לא אוהב | אוהב |
סיגל | אוהב | לא אוהב | לא אוהב | אוהב | אוהב | לא אוהב | לא אוהב |
אייל | לא אוהב | אוהב | לא אוהב | לא אוהב | לא אוהב | אוהב | אוהב |
מי יודע איך אני עושה את זה? (או - מה אני צריך לשאול את גוגל? בעברית או באנגלית לא משנה לי, אני פשוט לא יודע להגדיר את מה שאני רוצה לעשות)... תודה רבה!
- אינני מומחה, אבל בכל פעם שנתקלתי בבעייה כזו עזרו לי מאד - וגם מהר - בפורום אופיס בתפוז אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 17:46, 30 בנובמבר 2015 (IST)
איך להפוך אוסף של נתונים בטבלת אקסל לרשימה בעמודה אחת?
עריכהשלום, יש ברשותי טבלה עם כל מיני שמות צבעים, לדוגמא:
שם הילד | צבע 1 שהילד/ה אוהב/ת | צבע 2 | צבע 3 |
---|---|---|---|
אלון | אדום | כחול | ירוק |
סיגל | אדום | לבן | אפור |
אייל | ורוד | כחול | שחור |
אני רוצה ליצור רשימה של כל הצבעים הקיימים בטבלה (כל ערך - רק פעם אחת), לדוגמא:
אדום |
כחול |
ירוק |
לבן |
אפור |
ורוד |
שחור |
איך לעשות את זה? תודה רבה!
לויינים וחלליות
עריכההאם כדי לשלוח לויינים בגודל קטן לחלל (גם אם הם נוחתים על אסטרואיד או כוכב לכת) צריך חללית אם? או שמספיק לשגר רק לווינים? 77.127.164.102 14:57, 30 בנובמבר 2015 (IST)
- אתה מדבר על ננו-לווינים? לדעתי האישית (ואני לא מהנדס), מאוד קשה לתכנן לווין קטן שמסוגל א) לעלות ללא פגע למסלול מכוון לכוכב לכת אחר ב) לשנות את מסלולו ברגע שהוא מגיע כך שיכנוס למסלול סביב אותו כוכב הלכת. ג) יהיה קטן מאוד.
- עניין שצריך מנוע עם דחף לא קטן וזה מאלץ להגדיל את הלווין. ככה שהשיטה של חללית אם גדולה שעליה מותקנים לוונים קטנים נשמע כמו פיתרון הנדסי סביר יותר. קבל קבלו בערבון מוגבל: אני לא מהנדס חלל, אלא רק מדבר מתוך הרצאות לקהל הרחב ששמעתי. Corvus-TAU - שיחה 15:08, 30 בנובמבר 2015 (IST)
האם S / Se / Te נחשבים כאלמנטים מאותה משפחה?
עריכההועבר אל: ויקיפדיה:הכה את המומחה/שאלות במדעים מדויקים#האם S / Se / Te נחשבים כאלמנטים מאותה משפחה?
מדוע הרדיוס האטומי גדל במקרה שערך אלקטרוני הוולנס הינו זהה?
עריכהבריאות הנפש
עריכהמה ההבדל בין קאוצר לפסיכולוג לפסיכותרפיסט לפסיכיאטר?
- על פסיכולוג, פסיכיאטר ופסיכותרפיה אפשר לקרוא בערכים שלהם - קאוצ'ר (אימון אישי) יכול להיות כל אחד שמכריז על עצמו ככזה, ללא שום מגבלות. בברכה. ליש - שיחה 06:50, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- מסכים עם ליש. באופן כללי, כל פסיכולוג או פסיכיאטר הם פסיכותרפיסטים, בפרט בתחומים בהם הם התמקצעו\הוכשרו (כמו מגדר ומיניות, פוסט-טראומה צבאית, תאונות דרכים, שיקום מתקיפה מינית, הפרעות אכילה, סכיזופרניה, הפרעות אישיות, ועוד), אבל לא כל פסיכותרפיסט הוא בהכרח פסיכולוג או פסיכיאטר. קיימים פסיכותרפיסטים שלא למדו פסיכולוגיה או פסיכיאטריה אך למרות זאת מטפלים, באופן מצומצם ונקודתי בהשוואה לפסיכולוגים או פסיכיאטרים, רק בבעיות ספציפיות. Ben-Yeudith • שיחה 16:02, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- חזרת על "פסיכולוג או פסיכיאטר" שלוש פעמים; אלו מקצועות שונים בתכלית. עוזי ו. - שיחה 20:12, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- מסכים עם ליש. באופן כללי, כל פסיכולוג או פסיכיאטר הם פסיכותרפיסטים, בפרט בתחומים בהם הם התמקצעו\הוכשרו (כמו מגדר ומיניות, פוסט-טראומה צבאית, תאונות דרכים, שיקום מתקיפה מינית, הפרעות אכילה, סכיזופרניה, הפרעות אישיות, ועוד), אבל לא כל פסיכותרפיסט הוא בהכרח פסיכולוג או פסיכיאטר. קיימים פסיכותרפיסטים שלא למדו פסיכולוגיה או פסיכיאטריה אך למרות זאת מטפלים, באופן מצומצם ונקודתי בהשוואה לפסיכולוגים או פסיכיאטרים, רק בבעיות ספציפיות. Ben-Yeudith • שיחה 16:02, 1 בדצמבר 2015 (IST)
פרקולטור
עריכה1) אם אני שם כמות קפה כפולה, האם מותר להשתמש בו פעמים בלי להחליף? אני יודע שעדיף לפצל לשני מנות בנפרד, אבל אין לי אפשרות טכנית
2) משום מה, הקפה יצא לי קר יחסית. אני חושד שגוף החימום הוא מתחת לקנקן וקפה שיוצא מלמעלה הוא קר ורק אחרי זה מתחמם כשהוא כבר בתוך הקנקן. אני צודק? 82.81.81.138 09:50, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- 1) בכל הכלים - מכשירי אספרסו ומקינטות - הקפה הטחון ממוצה די בהתחלה, ולכן אם תשתמש בו פעמיים - בפעם הראשונה תקבל קפה מאוד חזק, ובפעם השניה נוזל דליל שספק אם ראוי לתואר קפה..
- 2) אני משער שאתה מתייחס לסוג של מקינטה חשמלית בה המים מחוממים על ידי גוף חימום, וכשהם רותחים - הקיטור פורץ דרך הקפה הטחון לכלי קיבול מתאים. במצב כזה קשה להבין איך הקפה קר, אם מדובר בקיטור של מים רותחים. האפשרות היחידה העולה בדעתי היא שמזגת כמות קטנה לספל גדול וקר ולכן הקפה התקרר. נסה להבא לחמם את הספל על ידי שטיפתו במים חמים. גרי רשף - שיחה 18:03, 9 בדצמבר 2015 (IST)
למה סטרייטים נגעלים מהומואים?
עריכהישנה תופעה ידועה מאוד של גברים סטרייטים שנגעלים מכל גילוי של הומוסקסואליות. אני יודע שלא מקובל לדבר על זה עקב תקינות פוליטית- אבל הרתיעה הזאת קיימת כמעט כל גבר סטרייט. כל אחד שיראה שני גברים מתנשקים ירגיש לא בנוח.
דברתי על העניין עם חבר שהוא מחוץ לארון, והוא אמר לי שזאת תולדה של חשיבה "גברית נכונה" באוכלוסיה. גבריות היא משיכה לנשים וגבר "אמתי" צריך להוכיח לעצמו ולאחרים שהוא לא נמשך לגברים ולכן צריך להביא בפומבי דעות הומופוביות. כל זה טוב, אבל לא מספק: הרתיעה אינה תולדה חברתית טהורה. גם בחדר סגור מול מחשב וגם במרחב ציבורי וגם על הבמה: כל גילוי של חד-מיניות גברית, ג'נדרקוויריות וכדו' גורם לתחושה לא נעימה של גועל. 82.81.81.146 10:06, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- אין שום הכרח שסטרייטים יגעלו מהומואים. בטח לא מכל ה"סוגים" של הומואים ("הומו נשי" או "הומו גברי" ועוד כל מיני חלוקות מורכבות יותר). המוח האנושי שואף, אצל הרבה אנשים, לבינאריות... בגלל זה בני אדם רבים נוטים להבנות מציאות באופן בינארי ומצומצם עם שני סוגים (אפילו כשהמציאות בפירוש מורכבת יותר והחלוקה שגויה ולא תקפה בעליל). מה ששובר את הסטריאוטיפים יביא עימו לעתים, במידות שונות, אי נעימות וסלידה --- המוח צריך להתחיל לארגן את הכל מחדש וזה צרוך המון משאבים מנטאליים והאדם עשוי לחוש לא בנוח. הומואים נשיים למשל שוברים שני סטריאוטיפיים מאד מאד שורשיים אצל הסטרייט הסביר של שנת 2015 - גם בהיבט המגדרי וגם בהיבט המיני. Ben-Yeudith • שיחה 14:33, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- כנראה מאותה סיבה שאנשים "לבנים" חוו אנשים "שחורים" כנחותים וכמלוכלכים, במשך מאות שנים. בפרט בארצות הברית עד לפני כ-120 שנה, ובאירופה עד לפני 250 שנה, שם התייחס החוק ל"שחורים" כאל רכוש, והם כונו גם "בקר שחור". (ראו גם הטבח בספינת העבדים זונג).
- הסיבה לכך היא... דיעות קדומות מושרשות, הנוגעות לסלידה, שנאה ואפלייה כדבר לגיטימי, דיעות שהילד מקבל בבית הספר, ובבית אבא, בגן הילדים, ואף יונק עם הדייסה מאימו. בספרו של אלבר ממי הגזענות הוא מדבר על זה בהרחבה.
- נקודת האור: לבעיית הגזענות על צורותיה השונות (גזענות כלפי שחורים, הומופוביה, אנטישמיות...) יש פיתרון די יעיל: חינוך. כה חבל שהוא לא מיושם. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 15:51, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- Danny-w חינוך לא יעזור בכגון הא, הרתיעה יותר מידי מושרשת. מה שיעזור זה התרגלות. אם הילדים יקומו בבוקר ויילכו לבית ספר ויראו זוג גייז הולכים יד ביד ברחוב, לילד זה כשיגדל לא תהיה שום רתיעה. כמו שאין כיום רתיעה לילד מניו יורק כשרואה בחור שחור הולך עם בלונדינית ברחוב, לילד בדאלאס כן יש רתיעה. הכל עניין של התרגלות ומוסכמות. יעלי 1 - שיחה 16:03, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- לא סביר שזו הבנייה. יחס מבזה ושלילי להומוסקסואליות, על אף שהוא אינו אוניברסלי, נפוץ מאד, בקרב יותר מדי תרבויות רחוקות מאד אחת מהשנייה. לדעתי סביר יותר שזהו אחד הפרדוקסים של מיניות האדם. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 16:59, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- מה זה "יותר מדי תרבויות". אין כל כך הרבה תרבויות בעולם. אני סבור שהסיבה לכך נעוצה בדת המונותאיסטית שבה היחס להומוסקסואליות הוא לא נחמד אם להתבטא בעדינות. אני לא מכיר את היחס להומוסקסואליות במזרח הרחוק ומעניין לדעת מה קורה בחלק ההוא של העולם. כל היתר מושפעים מהדתות המונותאיסטיות במידה רבה ולכן אני מניח שהדת השפיעה עליהם. מעניין לבדוק גם את היחס להומוסקואליות בתרבויות חיליוניות בעלת שיעור גבוה של אתאיסטים. למשל באירלנד היה משאל עם לאחרונה שבו תמכו מרבית האזרחים בנישואין בין הומואים. מעניין בהקשר זה להזכיר את היחס הסובייטי להומוסקואליות. אצל הסובייטים ההומוסקואליות הייתה אסורה בחוק (לא יודע אם הם אכפו את האיסור או לא). כאן כדאי להזכיר את היחס הסובייטי למיניות: המנטליות המקובלת הייתה פוריטנית למדי ומגורים משותפים של זוג הטרוסקואלי לפני נישואין לא היה עניין מקובל. מיניות פורצת גם כן לא הייתה מקובלת והייתה מזוהה כשחיתות מערבית. אני סבור שגם השורשים האלה נעוצים בעבר הנוצרי של המדינה הסובייטית. היחס השלילי כלפי הומוסקואליות נמשך עד היום, אף על פי שכיום זה חוקי ברוסיה. גילגמש • שיחה 17:10, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- סקר כזה או אחר באירלנד, או בכל מדינה מערבית אחרת, לא מעיד על שום דבר מלבד על העובדה שהיום זה אופנתי לתמוך בהומואים ואוי למי שיעז להגיד אחרת. התרבות המערבית שמעודדת מצעדי גאווה היא לא טבעית יותר מהתרבות היודו-נוצרית שדיכאה הומואים. עברו עשרות אלפי שנים מאז שבני אדם עזבו את אורח החיים הטבעי האמיתי היחיד שלהם- ציידים לקטים. יותר מדי זמן ושינויים מכדי שאפשר יהיה היום לקבוע בנחרצות שסלידה מהומואים היא ביולוגית או תרבותית.--109.65.132.1 17:31, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- אני מבקש להזכיר שתי נקודות:
- מה זה "יותר מדי תרבויות". אין כל כך הרבה תרבויות בעולם. אני סבור שהסיבה לכך נעוצה בדת המונותאיסטית שבה היחס להומוסקסואליות הוא לא נחמד אם להתבטא בעדינות. אני לא מכיר את היחס להומוסקסואליות במזרח הרחוק ומעניין לדעת מה קורה בחלק ההוא של העולם. כל היתר מושפעים מהדתות המונותאיסטיות במידה רבה ולכן אני מניח שהדת השפיעה עליהם. מעניין לבדוק גם את היחס להומוסקואליות בתרבויות חיליוניות בעלת שיעור גבוה של אתאיסטים. למשל באירלנד היה משאל עם לאחרונה שבו תמכו מרבית האזרחים בנישואין בין הומואים. מעניין בהקשר זה להזכיר את היחס הסובייטי להומוסקואליות. אצל הסובייטים ההומוסקואליות הייתה אסורה בחוק (לא יודע אם הם אכפו את האיסור או לא). כאן כדאי להזכיר את היחס הסובייטי למיניות: המנטליות המקובלת הייתה פוריטנית למדי ומגורים משותפים של זוג הטרוסקואלי לפני נישואין לא היה עניין מקובל. מיניות פורצת גם כן לא הייתה מקובלת והייתה מזוהה כשחיתות מערבית. אני סבור שגם השורשים האלה נעוצים בעבר הנוצרי של המדינה הסובייטית. היחס השלילי כלפי הומוסקואליות נמשך עד היום, אף על פי שכיום זה חוקי ברוסיה. גילגמש • שיחה 17:10, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- ביוון העתיקה יחסי מין בין גברים היו מקובלים לצד יחסי מין עם נשים וזה היה מנהג נפוץ, בעיקר בין בני החברה הגבוהה ואנשי הצבא.
- בחברות פרימיטיביות יש דחייה של כל דבר החורג מהשגרה, כך באפריקה רוצחים את הלבקנים, באירופה נהגו לרצוח את כמכשפות נשים בעלות תווי פנים חורגים (בגלל נשירת שיניים ופגעים אחרים) - האנשים חוששים ממה שלא מוכר להם.
- בברכה. ליש - שיחה 17:23, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- תרבויות (במובן culture, לא במובן civilization) יש מאות, אם לא אלפים. רובן זעירות.
- גם בתרבויות שלא נגעו מעולם במונותאיזם המערבי הומוסקסואליות הייתה אסורה בחוק. לדוגמה - יפן [1] ביוון העתיקה, למעט ספארטה ותביי, ובניגוד גמור לאופן שבו זה מוצג לעתים קרובות, הומוסקסואליות הייתה אסורה. בשני המקרים הספרות מעידה שהאיסור לא נאכף - אך יש לשים לב לכך שהוא היה קיים. יחס דואלי.
- ברומא שלפני הנצרות מי שמילא את תפקיד הנחדר נחשב נחות ומבוזה. חיילים שעסקו בפעילות הומוסקסואלית נענשו בחומרה.
- אני חושב שאלו די והותר דוגמאות על מנתצ להוכיח שלדתות המונותאיסטיות אין שום מונופול על הוקעת הומוסקסואליות. אני חושב (וזו דיעה פרטית שלי) שכמעט בכל מה שקשור למין בני אדם מאופיינים בדואליות, בהחזקה של דבר והיפוכו. הדואליות קדושה-זונה שתאר פרויד. איסור הומוסקסואליות לצד הערצה גלויה שלה בתרבות - אלו דברים נפוצים למיטב ידיעתי. אני חושב שניתן לסכם זאת ב"ככה זה בני אדם, הם חייבים לסתור את עצמם בכל מה שקשור לסקס". אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 18:27, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- תגובה לאילן בעניין יפן: דווקא להיפך. לפי הערך LGBT rights in Japan, אין איסור דתי מובהק כנגד הומוסקסואליות במסורת הדתית של יפן: שינטו, בודהיזם וקונפוציאניזם, והיחס לא מתקרב ליחס שהיה במערב. אמנם, חוק שהוציא מעשי סדום אל מחוץ לחוק נחקק לראשונה ב-1873, בראשית ימי תקופת מייג'י, בין חוקים אחרים "מערבים", על מנת לקרב את יפן למערכות החוקים המערביות, אך שבע שנים לאחר מכן בוטל החוק, בהתאם לקוד נפוליאון. מאז אין ביפן חוקים כנגד הומוסקסואליות. כתוצאה מכך, יחסי מין בהסכמה בין שני בגירים, כאשר נעשים בפרטיות, בפרטיות, נחשבים חוקיים, ללא התחשבות בנטיות המיניות או במינם של המשתתפים. אמנם אין שיוויון מגדרי, (למשל בדיני נישואין - אין הכרה בנישואין וכו'), אך אין ולא הייתה ענישה כלפי הומואים, השפלתם או סלידה מהם, כמו במדינות המערב האיסלמו-יהודו-נוצריות ההומופוביות. מצד שני, אכן, ככל שיפן התקרבה לעולם המערב, עם הטירוף ההומופובי שלו, כך הם אימצו ראשיה יותר ויותר את נהגי המערב. אך שוב: לא ברמת הטירוף שבה הדבר קיים במערב. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 00:52, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- אני מניח שבן עמי שילוני יודע על מה שהוא מדבר. הוא מתייחס לתקופה שעוד לא היה שום קשר בין יפן למערב. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 08:34, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- תגובה לאילן בעניין יפן: דווקא להיפך. לפי הערך LGBT rights in Japan, אין איסור דתי מובהק כנגד הומוסקסואליות במסורת הדתית של יפן: שינטו, בודהיזם וקונפוציאניזם, והיחס לא מתקרב ליחס שהיה במערב. אמנם, חוק שהוציא מעשי סדום אל מחוץ לחוק נחקק לראשונה ב-1873, בראשית ימי תקופת מייג'י, בין חוקים אחרים "מערבים", על מנת לקרב את יפן למערכות החוקים המערביות, אך שבע שנים לאחר מכן בוטל החוק, בהתאם לקוד נפוליאון. מאז אין ביפן חוקים כנגד הומוסקסואליות. כתוצאה מכך, יחסי מין בהסכמה בין שני בגירים, כאשר נעשים בפרטיות, בפרטיות, נחשבים חוקיים, ללא התחשבות בנטיות המיניות או במינם של המשתתפים. אמנם אין שיוויון מגדרי, (למשל בדיני נישואין - אין הכרה בנישואין וכו'), אך אין ולא הייתה ענישה כלפי הומואים, השפלתם או סלידה מהם, כמו במדינות המערב האיסלמו-יהודו-נוצריות ההומופוביות. מצד שני, אכן, ככל שיפן התקרבה לעולם המערב, עם הטירוף ההומופובי שלו, כך הם אימצו ראשיה יותר ויותר את נהגי המערב. אך שוב: לא ברמת הטירוף שבה הדבר קיים במערב. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 00:52, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- למען ההגינות, גם זוג סטרייט שמתגפף בצורה מוגזמת בפומבי גורם לתחושת אי נוחות גוברת והולכת בקרב הצופים התמימים בסביבה אותם הוא אונס לצפות. • צִבְיָה • שיחה • י"ט בכסלו ה'תשע"ו 23:08, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- אילן, לפני שכותבים שטויות כדאי לעיין במקורות. הומוסקואליות אסורה ביוון בכל מקום פרט לתבאי ופרט לספרטה? אני מציע שתרוץ עם המידע המרעיש לJHL ותציע להם מאמר בנושא, הם בטוח ישמחו על התגלית החדשה. גילגמש • שיחה 16:09, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- עשיתי כעצת הגילגמש, שבדרך כלל יודע היטב על מה הוא מדבר, ובדקתי את עצמי. ובכן, קצת טעיתי, אבל לא באופן שפוגם בטיעון שלי: מה שנאסר בחוק היה זנות הומוסקסואלית (ורק הומוסקסואלית!). בתוך כך גיליתי מקורות רבים לכך שביוון העתיקה, כמו ברומא, מי שמילא את תפקיד הפאסיבי זכה לבוז ואף איבד מזכויות האזרח שלו, שאריסטו בכבודו ובעצמו התבטא בחריפות נגד משגל בין גברים, ושיש ויכוח חירף בין ההסטוריונים אם הפדראסטיות ביוון העתיקה כללה גם מין (המקורות אומרים שלא, חלק מהמומחים אומרים שזה לא סביר).
- כך שהטענה שלי בעינה עומדת (גם אם אין לי מה לרוץ לפרסם ב-JHL): היחס הדואלי להומוסקסואליות היה קיים (בין השאר) גם ביוון העתיקה.
- אני מבין, וחלקית אפילו מזדהה, עם הכעס על עוולות הפנאטיות המונותאיסטית, אבל במקרה הזה לכל היותר הוקצנה גישה שכבר הייתה קיימת. גילגמש, תורך. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 08:42, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- אילן, לפני שכותבים שטויות כדאי לעיין במקורות. הומוסקואליות אסורה ביוון בכל מקום פרט לתבאי ופרט לספרטה? אני מציע שתרוץ עם המידע המרעיש לJHL ותציע להם מאמר בנושא, הם בטוח ישמחו על התגלית החדשה. גילגמש • שיחה 16:09, 2 בדצמבר 2015 (IST)
רב קו
עריכהרכבת ישראל נותנת הנחה לסטודנטים רק במקרה ששילמו על כרטיס באחת מחברות האוטובוסים 1000 שקל בשנה לפחות (אני שילמתי 912). זה חוקי בכלל? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:09, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- מה זאת אומרת? יש לך פרופיל "סטודנט" או "סטודנט פלוס"? Corvus-TAU - שיחה 16:49, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- עכשיו ראיתי שזה רשום באתר שלהם ולא זכור לי שזה היה כך קודם. זה משהו חדש? Corvus-TAU - שיחה 16:56, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- אין לי שמץ, ויש לי פלוס. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 17:55, 1 בדצמבר 2015 (IST)
- עכשיו ראיתי שזה רשום באתר שלהם ולא זכור לי שזה היה כך קודם. זה משהו חדש? Corvus-TAU - שיחה 16:56, 1 בדצמבר 2015 (IST)
קישורים לדף אינטרנט
עריכההאם ישנה אפשרות פשוטה לזהות קישורים לדף אינטרנט ספציפי (משהו מהסוג שגוגל עושה), אני רוצה לדעת אלו דפים ברחבי הרשת מפנים לערך ספציפי בוויקיפדיה העברית, מה עלי לעשות? ביקורת - שיחה 00:33, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- מה שאתה מעוניין לעשות ניתן לכנות Backlinks per webpage, כלומר אתה רוצה לבדוק מה הם ה-Backlinks לדף אינטרנט ספציפי. יש כמה כלים לכך (אתרים כשירות). לא תמיד התשובות יהיו אחידות בשל הבדלי-אלגוריתמים, אך הכי שווה לבדוק את כולם יחדיו ולתעד את כל מה שהכלים השונים מצאו. כלים אלה הם למשל:
בן, Ben-Yeudith • שיחה 02:05, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- אנסה ואשוב לדווח, תודה רבה רבה. מעניין למה אין לנו (ויקימדיה) כלי ישיר כזה לכל דף, זה יכל להיות מרתק. ביקורת - שיחה 14:30, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- טוב. אלו מהם שעבדו לי, חלק מהם הביאו תוצאות רק לדומיין הראשי של האתר וחלק תוצאות חלקיות ודרישה לתשלום. IKhitron, אפשר לאתגר אותך בעניין זה? זה חשוב גם למקרה של גיוס כותבים לדף שיחה של ערך במחלוקת, כך ניתן לראות אם מישהו קרא לאחרים לשגע את הדיון, או לראות אם מישהו החמיא לערך שכתבת. ביקורת - שיחה 19:08, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- לא נראה לי שאצליח לעשות משהו בעניין. לא בטוח שגם פבריקטור יוכלו. אולי רק להתחבר לאחת הכתובות הללו ולשאוב משם מידע. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:11, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- למה? הבנתי שזה מידע גלוי לגמרי? הבעיה היא מן הסתם שצריך ליצור עותק לחיפוש של כל המידע ברשת? ביקורת - שיחה 19:24, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- רגע. אני מבולבל. מה בדיוק רצית שאעשה? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:26, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- IKhitron שתעזור לחשוב על דרך לנצל אתרים שמספרים את המידע הזה כדי שנוכל לראות בקלות מי מקושר לערך ספציפי בוויקיפדיה העברית ובכלל. ביקורת - שיחה 20:25, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- הבנתי. לא נראה לי שזה אפשרי. לכל הפחות, לא מצאתי אפשרות לשאוב משם מידע, רק להראות את זה יפה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:30, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- IKhitron שתעזור לחשוב על דרך לנצל אתרים שמספרים את המידע הזה כדי שנוכל לראות בקלות מי מקושר לערך ספציפי בוויקיפדיה העברית ובכלל. ביקורת - שיחה 20:25, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- רגע. אני מבולבל. מה בדיוק רצית שאעשה? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:26, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- למה? הבנתי שזה מידע גלוי לגמרי? הבעיה היא מן הסתם שצריך ליצור עותק לחיפוש של כל המידע ברשת? ביקורת - שיחה 19:24, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- לא נראה לי שאצליח לעשות משהו בעניין. לא בטוח שגם פבריקטור יוכלו. אולי רק להתחבר לאחת הכתובות הללו ולשאוב משם מידע. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:11, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- טוב. אלו מהם שעבדו לי, חלק מהם הביאו תוצאות רק לדומיין הראשי של האתר וחלק תוצאות חלקיות ודרישה לתשלום. IKhitron, אפשר לאתגר אותך בעניין זה? זה חשוב גם למקרה של גיוס כותבים לדף שיחה של ערך במחלוקת, כך ניתן לראות אם מישהו קרא לאחרים לשגע את הדיון, או לראות אם מישהו החמיא לערך שכתבת. ביקורת - שיחה 19:08, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- מה לא בסדר במחרוזות חיפוד שכאלה: "he.wiki.x.io/wiki/ויקיפדיה:הכה_את_המומחה" -site:wikipedia.org ??? אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר
- כי זה לא יעבוד. אני מניח שהתכוונת ל-"he.wiki.x.io/wiki/ויקיפדיה:הכה_את_המומחה" -site:http://wiki.x.io יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:58, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- העתקתי את המחרוזת מדף החיפוש. על כל פנים כוונתי ברורה? פשוט לחפש את המחרוזרת של הערך, בהורדת התוצאות מויקיפדיה. זה לא עושה את מה שביקורת מבקש? אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 20:17, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- כי זה לא יעבוד. אני מניח שהתכוונת ל-"he.wiki.x.io/wiki/ויקיפדיה:הכה_את_המומחה" -site:http://wiki.x.io יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:58, 4 בדצמבר 2015 (IST)
אנא עזרתו הפיננסית של המומחה!
עריכהאני מודע לכך שויקיפדיה איננה מספקת ייעוץ פיננסי, אבל אולי המומחה יוכל לתת עצה כללית להעשרה בלבד?
אני חבר בנק הדואר מטעמים אידאולוגיים ויש לי כרטיס ויזה נטען שאני כל פעם מטעין. כל הטענה ומשיכה מהכרטיס עולות כסף בעצמן (בגלל עמלות) ובמצטבר זה יכול גם להגיע לעשרות שקלים בשבוע שפשוט חבל לי עליהם. יתרה מזאת, כל פעם שאני מקבל תשלום בפייפאל או מעביר מפייפאל לכרטיס יש עמלות של פייפאל ואז גם עמלות של הכרטיס (4 עמלות!), שזה בכלל מנפח את סכום העמלות המטורף ממילא. האם יש למומחה פיתרון אסתטי איך לחסוך בכל העמלות הללו?, אולי שיטה בנקאית-אשראית אחרת?, אולי להחליף כרטיס? אולי להפסיק להשתמש ב-Paypal? איזה שהוא רעיון? זה מטורף.. Ben-Yeudith • שיחה 03:16, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- אני לא מומחה. אתה בטוח? אני משתמש בבנק הדואר בוויזה נטען שנים, ולא שילמתי שום עמלה. יכול להיות שבחרת בקרטיס מט"ח בטעות? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 14:15, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- קניתי כרטיס מט"ח כדי לבצע קניות באינטרנט בלבד. אם אני מבין נכון אני צריך לבצע שני דברים כדי להתנהל נכון יותר:
- לטעון את הכרטיס כל כמה אלפים, ולא כל כמה מאות שקלים.
- לקנות איתו רק בדולר ולא בשום מטבע אחר.
- Ben-Yeudith • שיחה 14:53, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- ובכן. יש לנו כרטיסים שונים. אני קונה כל פעם כשנגמר כרטיס חד פעמי שאפשר לטעון בו בזמן קניה עד אלף שקל, כרטיס בשקלים ולא במטח, פייפל עושה המרה אוטומטית, בלי עמלה. אולי עם, אבל מעל סכום מסויים, כי לא קניתי מעל מאה אף פעם. הכרטיס עצמו עולה 8 שקל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 14:56, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- אז בעצם אתה כל פעם הולך פיזית לדואר וקונה כרטיס חדש ב-1000 ש"ח ומשתמש בו (בדרך כלל) רק לקניות בש"ח? Ben-Yeudith • שיחה 15:49, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- כן, כי אני לא קונה הרבה. זה יכול להיות פעם בשנה. ומשתמש בו בדרך כלל לקניות במט"ח - ebay וכאלו, ללא עמלה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:52, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- מלבד עמלת המרה?... שזה בטח 3 שקלים ספורים לא? (אני מניח שסה"כ העמלות שאתה משלם כולל טעינה זה לא יותר מ-30 ש"ח מתוך ה1000). זה מעניין אותי כי זה נשמע לי יותר משתלם ממה שאני עובד איתו כרגע. Ben-Yeudith • שיחה 15:58, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- שוב. אין עמלת המרה. או לפחות לא רואים אותה. יכול להיות שהם משתמשים בשער המט"ח קצת יותר גבוה, לא יודע, אבל אין שום עמלות בחשבון. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:01, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- מלבד עמלת המרה?... שזה בטח 3 שקלים ספורים לא? (אני מניח שסה"כ העמלות שאתה משלם כולל טעינה זה לא יותר מ-30 ש"ח מתוך ה1000). זה מעניין אותי כי זה נשמע לי יותר משתלם ממה שאני עובד איתו כרגע. Ben-Yeudith • שיחה 15:58, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- כן, כי אני לא קונה הרבה. זה יכול להיות פעם בשנה. ומשתמש בו בדרך כלל לקניות במט"ח - ebay וכאלו, ללא עמלה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:52, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- אז בעצם אתה כל פעם הולך פיזית לדואר וקונה כרטיס חדש ב-1000 ש"ח ומשתמש בו (בדרך כלל) רק לקניות בש"ח? Ben-Yeudith • שיחה 15:49, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- ובכן. יש לנו כרטיסים שונים. אני קונה כל פעם כשנגמר כרטיס חד פעמי שאפשר לטעון בו בזמן קניה עד אלף שקל, כרטיס בשקלים ולא במטח, פייפל עושה המרה אוטומטית, בלי עמלה. אולי עם, אבל מעל סכום מסויים, כי לא קניתי מעל מאה אף פעם. הכרטיס עצמו עולה 8 שקל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 14:56, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- קניתי כרטיס מט"ח כדי לבצע קניות באינטרנט בלבד. אם אני מבין נכון אני צריך לבצע שני דברים כדי להתנהל נכון יותר:
הערות שוליים
עריכה- ^ בן עמי שילוני, "יפן המסורתית, עמ' 179
מיזוג PDFים
עריכהיש לי שני קבצי PDF, כל אחד הוא חצי עמוד (זה גרפים). אני רוצה למזג אותם לעמוד אחד, ככה שהגרף הראשון יהיה מימין והשני משמאל. איזו תוכנה יודעת לעשות את זה (חוץ מפוטושופ שאין לי). Corvus-TAU - שיחה 18:48, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- תלוי באיכות התמונה שאתה רוצה, אבל עקרונית כל מה שתעלה בדעתך. נסה להתחיל מ-latex. זה כלי כבד, אבל סביר להניח שלא יפגע באיכות. אם האיכות לא חשובה, אפשר לנסות וורד, פאורפוינט, אפילו [1] או [2] אולי יעזרו, לא זוכר בדיוק. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 18:53, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- האמת שאני צריך את זה עבור קובץ שני כותב בlatex (התוכנה היא TeXnic). אני לא יודע לעבוד עם TeX ברמה כזאת ובLyX זה נוראי. העתקתי משם והקוד הוא:
\begin{figure}
\begin{centering}
\includegraphics[scale=0.35]{r/fig21}
\par\end{centering}
\begin{centering}
\includegraphics[scale=0.35]{r/fig23}
\par\end{centering}
\protect\caption{The same as figure 4 (Left)}
\end{figure}
איך לגרום להם להיות אחד ליד השני ולא אחד אחרי השני? Corvus-TAU - שיחה 19:05, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- נתחיל מ-
\usepackage{subfig}
ואז
\begin{figure}
\begin{centering}
\subfloat{\includegraphics[scale=0.35]{r/fig21}}
\subfloat{\includegraphics[scale=0.35]{r/fig23}}
\par\end{centering}
\protect\caption{The same as figure 4 (Left)}
\end{figure}
- תגיד לי אם הצליח, כי לא בטוח שהעתקתי הכל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:16, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה! אז קדום כל, זה הקוד (פועל) ועכשיו שמתי לב לבעיה: הקבצים שכן מוצגים כמו שצריך הם כולם epsים ולא pdfים. כשאני מנסה להציג את הpdf הוא פשוט לא מוצא אותו וכן מוצא קובץ זהה עם סיומת אחרת לידו. דבר נוסף, האם יש דרך למצמם אישהו את המרווח בין הגרפים ולעשות crop או שזה כבר מוגזם לTeX? Corvus-TAU - שיחה 19:35, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- אז ככה. בעניין המרחק, נסה מרחק שלילי, למשל:
- תודה! אז קדום כל, זה הקוד (פועל) ועכשיו שמתי לב לבעיה: הקבצים שכן מוצגים כמו שצריך הם כולם epsים ולא pdfים. כשאני מנסה להציג את הpdf הוא פשוט לא מוצא אותו וכן מוצא קובץ זהה עם סיומת אחרת לידו. דבר נוסף, האם יש דרך למצמם אישהו את המרווח בין הגרפים ולעשות crop או שזה כבר מוגזם לTeX? Corvus-TAU - שיחה 19:35, 2 בדצמבר 2015 (IST)
\begin{figure}
\begin{centering}
\subfloat{\includegraphics[scale=0.35]{r/fig21}}\\[-3ex]
\subfloat{\includegraphics[scale=0.35]{r/fig23}}
\par\end{centering}
\protect\caption{The same as figure 4 (Left)}
\end{figure}
- תגיד לי אם הצליח. בעניין הסיומת, לא כל כך מכיר את זה, אבל אני יודע שזה עניין של כלי latex. לכל כלי יש ברירת מחדל משלו. נסה texworks, אני עובד איתו והוא משתמש רק ב-pdf. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:43, 2 בדצמבר 2015 (IST)
- Corvus? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:18, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- לא, ה\\ מוריד אותם שורה אחד אחרי השני, ככה שזה לא מה שצריך. בכל אופן, החלטתי שעדיף שאני אעשה את זה בשלב יצירת הגרפים. פחות אלגנטי. Corvus,(שיחה) 20:37, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- כבר להכנע? כל כך מהר. לא יפה. תמיד אפשר לחשוב על עוד 20 דברים. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:40, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- לא, ה\\ מוריד אותם שורה אחד אחרי השני, ככה שזה לא מה שצריך. בכל אופן, החלטתי שעדיף שאני אעשה את זה בשלב יצירת הגרפים. פחות אלגנטי. Corvus,(שיחה) 20:37, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- Corvus? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:18, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- תגיד לי אם הצליח. בעניין הסיומת, לא כל כך מכיר את זה, אבל אני יודע שזה עניין של כלי latex. לכל כלי יש ברירת מחדל משלו. נסה texworks, אני עובד איתו והוא משתמש רק ב-pdf. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:43, 2 בדצמבר 2015 (IST)
איך אפשר לדעת את שמות חברי הכנסת שהצביעו נגד או בעד ההורות השוויונית?
עריכהנכנסתי שוב לאתר הכנסת וזה לא מופיע שם. ההצבעה הייתה בתאריך 4.11.15 לפני חודש ימים. באותו יום שאלתי כאן ואמרו לי שזה יתעדכן ועד עכשיו אני לא מצליח למצוא את זה. אשמח לעזרה. 92.249.70.153 12:48, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- אם אתה מתכוון להצעת חוק הורים וילדיהם של יואב קיש שעלתה להצבעה באותו היום, אפנה אותך לפרוטוקול דיוני המליאה מיום זה. הדיון על ההצע"ח החל מעמוד 132. ההצבעה הייתה שמית, החל מעמוד 169. --Evhap - שיחה 13:29, 3 בדצמבר 2015 (IST)
מים
עריכהאיך כל דבר רטוב בסופו של דבר מתייבש אם הטמפרטורה אף פעם לא 100 מעלות?--79.179.218.146 14:43, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- כי לא צריך טמפ' של 100 מעלות בשביל להפוך מנוזל לגז. 100 מעלות שאתה מכיר זה הטמפ' המקסימלית שבה יכולים להיות מים נוזלים, לא המינימלית שבה יכולים להיות מים גזיים. יש מים במצב צבירה גז באוויר באופן קבוע, גם בטמפרטורה נמוכה מ-0 מעלות. Corvus-TAU - שיחה 15:26, 3 בדצמבר 2015 (IST)
חברות אשראי בישראל
עריכהיש בערך 10 בנקים בארץ. אז למה רק 3 חברות אשראי, שרק 3 הבנקים הגדולים בועלים אותן? התשובה שאני מכיר היא תיאום מכוער בין מקבלי החלטות הקרובים לבעלי אותם בנקים (שחיתות, במילה אחת).
האם ראלי להניח שבעקבות הביקורת הציבורית על המצב הזה בשנים האחרונות יקומו בשנים הקרובות עוד חברות אשראי? Ben-Yeudith • שיחה 16:22, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- אם הבנקים בועלים אותן יש להניח שבעוד 9 חודשים יהיו עוד כמה.(סליחה, לא יכולתי להתאפק). שנילי - שיחה 23:14, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- תסמוך על הבנקים שעושים שימוש בצו-מניעה. ביקורת - שיחה 00:05, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- ייתכן שלא פשוט כל כך להקים ולתפעל חברת כרטיסי אשראי. לפני שנים הבנק הבינלאומי ניסה להצטרף למועדון, והקים את חברת "אלפא קארד", אך כעבור זמן לא רב מכר אותה לבנק לאומי, ששינה את שמה ל"לאומי קארד". דוד שי - שיחה 09:00, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- תסמוך על הבנקים שעושים שימוש בצו-מניעה. ביקורת - שיחה 00:05, 4 בדצמבר 2015 (IST)
כספומט
עריכהמה הקטע של שקע לחיבור אוזניות בקדמת הכספומט? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:38, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- נועד לאנשים עם בעיות ראיה ועושה דיבוב(מקור). Corvus-TAU - שיחה 16:46, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- מעניין. תודה, יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:52, 3 בדצמבר 2015 (IST)
איך דיבר איתמר בן אבי?
עריכההאם יש הקלטות של הילד העברי הראשון? באיזה מבטא הוא דיבר? כיצד הגה את האות ריש? האם הקפיד על ח' וע'? ―אנונימי לא חתם
- תשובה:
- כדי לענות על "איך דיבר איתמר בן אב"י, יש לענות על "איך נשמעה העברית ששמע בביתו". כלומר: איך דיבר אליעזר בן יהודה.
- ובכן, מסיבות שונות, בן יהודה אימץ את ההגייה הספרדית, כלומר את העברית בה דיברו יהודים בארצות האיסלאם. היו בה חית ועין, וריש מתגלגלת, והיגוי של מילים במילרע. כיום, לפחות ההיגוי במלרע (שהוא ההיגוי אותו אתה מכיר) נותר. כך שסביר שבדור ראשון זה, דיבר איתמר בן אבי עברית בחית ועין גרוניות. כך לימד אותו אבא. (ואף שמעתי הקלטה שלו פעם ברדיו. לא זוכר באיזה הקשר).
- מצד שני, אם אתה שואל אם גם ברשת החינוך "תרבות" בפולין דיברו עם חית ועין גרוניות - אז זהו, שפחות. (כלומר לא!). יהדות מזרח אירופה (שהיוותה 80% מיהדות העולם במאה ה-19) הכירה את המילים בעברית מבית הכנסת. חית ועין גרוניות לא היו שם.
- דוגמה מצוינת לכך היא העברית של ביאליק. בשירתו העברית, הגה ביאליק את העברית בהיגוי האשכנזי (במלעיל, ובלי חית ועין). וכמוהו רבים אחרים. המקפידים יודעים כי על מנת להגות את שיריו (לדוגמה - "לא זכיתי באור מן ההפקר") כפי שהתכוון, וכדי ליהנות מהחריזה, יש לקרוא במלעיל. (וגם בלי חית ועין).
- העברית הארץ ישראלית התחילה אולי עם בן יהודה, אבל המשיכה והופצה על ידי רבים אחרים. בלעדיהם זה כל זה לא היה קורה. כמותית, עיקר הפצת העברית הייתה על ידי עשרות יוצאי העליות, שרובם היו בוגרי בתי הספר העבריים והציוניים (ומשום כך בחרו להגיע לארץ ישראל) מאירופה, שמבחינה מספרית הם שהפכו את הישוב הישן מאוכלוסייה של כמה אלפים, ל-600,000 איש. בעברית שהם דיברו, היו הרבה פחות עין וחית גרוניות. אבל לשאלתך הראשונה - אם איתמר בן אב"י גדל בבית שבו כן דיברו בחית ועין וכך דיבר, אז כן.
- אגב, אני זוכר ששמעתי פעם הקלטה ישנה שלו ברדיו, מימי זקנתו. לא זוכר את ההקשר, אבל הוא נשמע מזרחי.
- בברכה, דני. Danny-w • שיחה 17:48, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- תשובה יפה אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 15:08, 7 בדצמבר 2015 (IST)
הצטננות
עריכהבעקבות ויכוח מר עם אשתי אני מחפש מקורות על הקשר בין קור לתופעות כמו שיעול, נזלת, מיחושי גרון וכיו"ב. היא טוענת שכל אלה נגרמים אך ורק מוירוסים ואין שום קשר למזג האוויר, ואני טוען שבכל פעם שקר בחוץ ואני יוצא בלי מעיל אני נופל למשכב ליום או יומיים. מי צודק? דרך אגב אני מחפש מקורות באנגלית כי היא לא דוברת עברית.198.84.164.234 23:39, 3 בדצמבר 2015 (IST)
- אם אני זוכר נכון אז היא צודקת, כך שכדאי שתחפש מקורות בעברית. ביקורת - שיחה 00:04, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- במשך תקופה די אורכה הקונצנזוס ברפואה היה שאין קשר בין הצטננות ( rhinovirus) לבין טמפרטורה ושהסיבה לריבוי התחלואה דווקא בתוקפה הקרה הוא התגודדות של אנשים במקומות סוגרים. לדעתי הקונצנזוס הזה היה שטות מוחלטת ודי מביכה (הרי בקיץ מתגודדים במקומות סגורים הרבה יותר מחורף בגלל החום הכבד). מחקר יפני מ-2014 (כאן) מראה שוירוס האחראי להצטננות מתרבה הרבה יותר טוב בטמפרטורה נמוכה. Corvus,(שיחה) 00:10, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- באלו טמפרטורות הוא מתרבה יותר טוב? כל טמפרטורה שיורדת עושה לו יותר טוב? האם סוודר עוזר לחימום הסביבה? ביקורת - שיחה 00:14, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- מביע הסכמה כללית עם קורבוס, הקונצנזוס הזה הוא אכן שטות מוחלטת לדעתי. Ben-Yeudith • שיחה 00:36, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- באלו טמפרטורות הוא מתרבה יותר טוב? כל טמפרטורה שיורדת עושה לו יותר טוב? האם סוודר עוזר לחימום הסביבה? ביקורת - שיחה 00:14, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- כל פעם? אתה בטוח? יש לי הרגשה שאת רוב המקרים שבהם אתה יוצא החוצה בלי מעיל לא קורה לך שום דבר, וכשאתה כבר מצטנן, אתה מצליח לקשר את זה לאישזהי טמפרטורה קרה. מעבר לכך, צוין כאן מחקר בודד על מודל של עכברים. מחקר בודד לא מרשים אותי. עד כמה הממצא הזה שוחזר? עד כמה הממצאים הללו מקובלים על חוקרים בתחום? Tzafrir - שיחה 01:19, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- מחזק את אשתך. כל מקרי הצטננות הקייץ שחוויתי וצפיתי קרו בזמן עבודות בחללים סגורים וממוזגים ל-25 מעלות (כלומר, לא קר). אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 08:46, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- אני זוכר את תקופת הצבא שלי, שבה כל שמירה לילית בחורף הסתיימה בנזלת. ושבוע בלי שמירה היתה שבוע של החלמה חלקית. אולי זה היה סימפטום שפשוט מתגבר כתוצאה מחשיפה הקור, אבל הקוקרלציה היתה מלאה. מצד שני עכשיו, כל הקיץ אני מעביר במשרד ממוזג. אין לי מקרי הצטננות קיץ. וכמות האנשים איתם אני נמצא באינטראקציה יומיומית זהה בין החורף לקיץ. אני לא יודע מה בדיוק הגורם המדויק לכך שדווקא בקור הווירוס מצליח יותר, והאם מעיל או אולי דווקא חמצוואר( מחמם אף-גרון) יהיה ההבדל בין מצונן לבין בריא. אבל אני מעדיף לא נסות עוד הפעם על עצמי את הניסוי הזה, אלא פשוט להגן על הבריאות ולשים בגדים חמים. Corvus,(שיחה) 11:12, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- Corvus, כאמור: אם המחקר היפני צודק, לא יעזרו לך בגדים חמים, אתה צריך להלביש את הווירוס בבגדים חמים... ביקורת - שיחה 11:25, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- או לחילופין לשמור על חלל הפה והאף (Nasal cavity) בטמפרטורה גובהה מספיק. Corvus,(שיחה) 12:00, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- Corvus, כאמור: אם המחקר היפני צודק, לא יעזרו לך בגדים חמים, אתה צריך להלביש את הווירוס בבגדים חמים... ביקורת - שיחה 11:25, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- אני זוכר את תקופת הצבא שלי, שבה כל שמירה לילית בחורף הסתיימה בנזלת. ושבוע בלי שמירה היתה שבוע של החלמה חלקית. אולי זה היה סימפטום שפשוט מתגבר כתוצאה מחשיפה הקור, אבל הקוקרלציה היתה מלאה. מצד שני עכשיו, כל הקיץ אני מעביר במשרד ממוזג. אין לי מקרי הצטננות קיץ. וכמות האנשים איתם אני נמצא באינטראקציה יומיומית זהה בין החורף לקיץ. אני לא יודע מה בדיוק הגורם המדויק לכך שדווקא בקור הווירוס מצליח יותר, והאם מעיל או אולי דווקא חמצוואר( מחמם אף-גרון) יהיה ההבדל בין מצונן לבין בריא. אבל אני מעדיף לא נסות עוד הפעם על עצמי את הניסוי הזה, אלא פשוט להגן על הבריאות ולשים בגדים חמים. Corvus,(שיחה) 11:12, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- מוזר שאף אחד לא פנה לוויקיפדיה למציאת תשובה...המחקר לא הגיע למסקנה חד-משמעית בנושא, אבל נראה ששני ההסברים נכונים. ראו en:Common cold#Weather. בברכה, 31.154.145.62 10:50, 4 בדצמבר 2015 (IST)
- דווקא יש תשובה. קרא את הערך שפעת ואם אף אחד לא מחק משם עובדות מחקריות עם סימוכין, תגלה, שוירוס השפעת לא שורד מחוץ לגוף האדם, כשחם מדי ולכן כשחם מדי הוא לא מצליח לעבור מאדם לאדם. 94.159.182.104 22:14, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- זה לא מה שכתוב שם. מה שכתוב שם הוא שלנגיף יש מעטפת שמגנה עליו מהתייבשות, שנמסה רק בחום. לכן כשהנגיף נכנס לגוף האדם המעטפת מתמוססת, וכך הוא נכנס לתאי הגוף. אולם במזג אויר חם המעטפת הזו נמסה עוד לפני שהנגיף נכנס לגוף האדם, בחוץ, והנגיף מאבד את ההגנה שלו.
- כך או כך, לפי התחלואה, ברור שיש קשר בין קור, או לכל הפחות - עונת החורף, לבין תחלואה בהצטננות ושפעת. אבל כנראה שהקשר הוא עקיף. מה שבטוח, לא נראה שיש מחקרים חד משמעיים שמגלים ומוכיחים את הקשר. • צִבְיָה • שיחה • כ"ה בכסלו ה'תשע"ו 17:00, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- דווקא יש תשובה. קרא את הערך שפעת ואם אף אחד לא מחק משם עובדות מחקריות עם סימוכין, תגלה, שוירוס השפעת לא שורד מחוץ לגוף האדם, כשחם מדי ולכן כשחם מדי הוא לא מצליח לעבור מאדם לאדם. 94.159.182.104 22:14, 6 בדצמבר 2015 (IST)
האם תוספת זכרון יכולה לפגוע בביצועי המחשב?
עריכהאני מחפש לי מחשב חדש ומשווה מחירים. שני אתרים מצאים לשדרג את המחשב (אותו הדגם) לעוד 4 ג'יגה זיכרון- באתר אחד המחיר הוא 199 ובאתר אחר המחיר לאותו נפח תוספת הוא 499. הבדל די משמועתי. השאלה היא האם זה אולי גם הבדלי איכות? יכול להיות שאני אקנה בחנות זולה יותר ואקבל מוצר באיכות שיוריד את הביצועים? נניח מהירות יותר נמוכה של כתיבה/קריאה לזכרון. שני האתרים לא נותנים שום מידע פרט למחיר ונפח זכרון. Corvus,(שיחה) 15:37, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- שים את הקישורים לשני הזיכרונות ואנסה לעזור. חסר הרבה מידע במה שכתבת. בברכה, Avishay - שיחה 16:23, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- יש הבדל עצום בין מהירויות זכרון שונות. על מנת שזכרון מהיר יעבוד צריך לוח אם שתומך במהירות. בקש מהם פרטים, והשווה מול חנויות מקצועניות כדוגמת פלונטר או זיגזג2000 אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 16:32, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- החנות הזאת מול החנות הזאת. Corvus,(שיחה) 16:42, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- ממה שאני מבין שניהם DDR3 כשהאחד 1600MHZ (ה-499 ש"ח) והשני (ה-199 ש"ח) לא מפורט. בעיקרון DDR3 נע בין 1333MHZ עד 2400MHZ, אז יכול להיות שהזול מבין השנים הוא 1333MHZ בלבד. בנוסף צריך לבדוק מה ה-CL של כל אחד מהזכרונות (ככל שה-CL יותר נמוך כך הביצועים טובים יותר וזה מייקר את הזיכרון כמובן). ב-1600MHZ ה-CL בדרך כלל הוא CL11 וב-1333MHZ זה בד"כ CL9 אבל צריך לבדוק את העניין כי יכול להיות שה-1600MHZ הוא CL9 מה שמייקר את הזיכרון. בנוסף, אם אתה מקבל בשתי ההצעות את אחת מהחברות המוכרות בשוק (HyperX, ADATA ,Corsair, Kingston, Gskill, Crucial) אז אין לזה השפעה על המחיר. שים לב שההצעה הזולה לא תיהיה מאיזו חברה לא מוכרת. בברכה, Avishay - שיחה 17:09, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- תוספת זיכרון RAM עצמה, אם לכך התכוונת, לא אמורה לפגוע בביצועי המחשב אלא להיפך: לאפשר ליותר דברים (חלונות, גרפיקה) להיות זמינים לפעולה באותו זמן. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 16:46, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- יש משהו שאני ממש לא מבין בהצעה הזו. כתוב שיש סלוט זיכרון אחד, אבל שהזיכרון הוא 4+4. פצ'מו? אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר
- נראה לי הכוונה לפנויים. Corvus,(שיחה) 17:48, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- החנות הזאת מול החנות הזאת. Corvus,(שיחה) 16:42, 5 בדצמבר 2015 (IST)
האם יש טעם לשדרג מ8 ל12? נאמר לי שלרוב הדברים זה מיותר. Corvus,(שיחה) 17:48, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- מה יהיו השימושים שלך במחשב? יש תוכנות מיוחדות שאותם הוא יצטרך להריץ? Avishay - שיחה 17:55, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- כמו שאני מכיר את עצמי- משחקים עם גרפיקה (לא מריו...), מטלאב ואולי פוטושופ פעם בשנה. Corvus,(שיחה) 18:33, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- לדעתי 8 ג'יגה אמור להספיק. תשקיע את הכסף בכרטיס מסך. בברכה, Avishay - שיחה 18:44, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- אין אפשרות לשדרג מסך- צריך דגם אחר. בכל אופן שוכנעתי להסתדר עם 8, כי יתר הנתונים דווקא יפים לדעתי. Corvus,(שיחה) 19:09, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- תברר - בקש תשובה מפורשת - שזיכרון כרטיס המסך נפרד מהזכרון הכללי - בניידים משתמשים פעמים רבות בזכרון משותף. במקרה הזה, במיוחד מאחר ואתה מתכוון לשחק, ל-12 יש עדיפות ניכרת, מאחר וה-8 יהיה בעצם 6. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 19:32, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- לדעתי 8 ג'יגה אמור להספיק. תשקיע את הכסף בכרטיס מסך. בברכה, Avishay - שיחה 18:44, 5 בדצמבר 2015 (IST)
- כמו שאני מכיר את עצמי- משחקים עם גרפיקה (לא מריו...), מטלאב ואולי פוטושופ פעם בשנה. Corvus,(שיחה) 18:33, 5 בדצמבר 2015 (IST)
מכירת חנוכה של עודפי ידיעות ספרים בחולון
עריכהמישהו יודע לספק פרטים? ביקורת - שיחה 12:57, 6 בדצמבר 2015 (IST)
האם שינוי מין נותן פטור משירות המילואים?
עריכהאם מישהו עובר שינוי מין מגבר לאישה, האם הוא זכאי לפטור משירות המילואים? 82.81.81.142 17:33, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- אני לא בקיא בסוגיית שינויי המין ומעמדם של העוברים אותם, אבל שים לב שנשים בצה"ל לא זכאיות לפטור גורף ממילואים מעצם היותן נשים, אם לזה כוונתך. יש הרבה נשים שמשרתות במילואים. --Evhap - שיחה 22:05, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- ראשית, אני מכיר שיטות יותר פשוטות לקבל פטור ממילואים. שנית, לא בטוח שיש מדיניות רשמית בנושא. לא בטוח שמספר גדול מספיק של גברים מילואימניקים עברו כזה טיפול, כדי לאלץ את המערכת לנסח חוק כולל עבורם. 94.159.182.104 22:09, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- לא מצליח לחשוב על משהו יותר מקורי. וזה דחוף!!!
- אני שירתתי בגוף השלישותי שבין היתר אחראי על פטור לחיילי מילואים. במהלך השירות שלי נתקלתי רק במקרה אחד של שינוי מין והחייל קיבל פטור ממילואים בעקבות זאת. היינו אחראים על מספר מסוים של כמה עשרות אלפי חיילי מילואים, לא על כלל החיילים בצה"ל, לכן אני לא יודע מה הסטטיסטיקה המלאה, אין מדיניות ברורה בנושא, אבל כל מקרה נבחן לגופו וניתנת החלטה (מקרים דומים לא תמיד מקבלים החלטה זהה). NiD123 - שיחה 15:21, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- ישראל היא מדינת חוק, ומינו של אדם נרשם במרשם התושבים (כפי שאפשר לראות בתעודת הזהות). כיוון שכך, ברגע ששינוי המין נרשם במרשם התושבים, חלות על האדם כל הזכויות והחובות בהתאם למינו הנוכחי, ובכלל זה שירות מילואים, גיל פרישה, זכויות לפי חוק עבודת נשים וכו'. דוד שי - שיחה 10:50, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- אני שירתתי בגוף השלישותי שבין היתר אחראי על פטור לחיילי מילואים. במהלך השירות שלי נתקלתי רק במקרה אחד של שינוי מין והחייל קיבל פטור ממילואים בעקבות זאת. היינו אחראים על מספר מסוים של כמה עשרות אלפי חיילי מילואים, לא על כלל החיילים בצה"ל, לכן אני לא יודע מה הסטטיסטיקה המלאה, אין מדיניות ברורה בנושא, אבל כל מקרה נבחן לגופו וניתנת החלטה (מקרים דומים לא תמיד מקבלים החלטה זהה). NiD123 - שיחה 15:21, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- לא מצליח לחשוב על משהו יותר מקורי. וזה דחוף!!!
זיהוי מכשיר
עריכהראיתי היום ברכבת בחורה שעל האצבע שלה היה מין מכשיר חשמלי קטן עם צג קטנטן ושני כפתורים (אחד גדול ואחד קטן יותר) שעליו היא לחצה עם האגודל. היא השתמשה במכשיר כאשר החזיקה ביד טלפון נייד ונראה לי התכתבה. האם מישהו מזהה את המכשיר עליו אני מדבר? Corvus-TAU - שיחה 19:17, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- smartring? Shannen - שיחה 13:45, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- לפי תמונות בגוגל, לא מתאים לתאור של העורב.
- עורב, בפעם הבאה- פשוט תשאל אותה... אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 14:53, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- לא זה לא זה. היה יותר גדול מסתם טבעת (בגדול של רבע אצבע נגיד) והיה סוג של מסכון עם שני כפתורים. ולא יכולתי לשאול, זה לא מומס לפנות לאנשים זרים עם שאלות כאלה... Corvus-TAU - שיחה 14:56, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- באמת? נו, אני אספרגר, לא הייתי מעלה על דעתי ששאלה כזו אינה מנומסת. תמיד דברים כאלה מפתיעים אותי. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 15:02, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- עכשיו קראתי על תסמונת אספרגר. מעניין, אתה ברצינות חי עם זה? ולגבי- אני פשוט מתבייש לשאול אנשים לא מוכרים כל מיני שאלות שיכולים להטריד אותם (אני לא בטוח שהיא במצב רוח לדבר עם אדם לא מוכר ולהתחיל לספר לו על הצעצועים שלה). אולי גם לי יש תסמונת שלא שמעתי עליה. Corvus-TAU - שיחה 15:56, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- זה לא שיש לי ברירה... אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 04:11, 8 בדצמבר 2015 (IST)
- עכשיו קראתי על תסמונת אספרגר. מעניין, אתה ברצינות חי עם זה? ולגבי- אני פשוט מתבייש לשאול אנשים לא מוכרים כל מיני שאלות שיכולים להטריד אותם (אני לא בטוח שהיא במצב רוח לדבר עם אדם לא מוכר ולהתחיל לספר לו על הצעצועים שלה). אולי גם לי יש תסמונת שלא שמעתי עליה. Corvus-TAU - שיחה 15:56, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- באמת? נו, אני אספרגר, לא הייתי מעלה על דעתי ששאלה כזו אינה מנומסת. תמיד דברים כאלה מפתיעים אותי. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 15:02, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- לא זה לא זה. היה יותר גדול מסתם טבעת (בגדול של רבע אצבע נגיד) והיה סוג של מסכון עם שני כפתורים. ולא יכולתי לשאול, זה לא מומס לפנות לאנשים זרים עם שאלות כאלה... Corvus-TAU - שיחה 14:56, 7 בדצמבר 2015 (IST)
האם זה נכון שהצבא מוריד פרופיל של 3% על ברית מילה?
עריכההאם זה נכון שצה"ל מוריד 3% בפרופיל בגין ברית מילה או שמדובר במיתוס שאין בו ממש? 92.249.70.153 22:27, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- זה לא נכון. גילגמש • שיחה 22:33, 6 בדצמבר 2015 (IST)
- תזכורת: הערך פרופיל רפואי דורש עריכה. Tzafrir - שיחה 12:17, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- בשביל זה צריך שיהיו מקורות מתאימים. למיטב ידיעתי בכל מרפאה צבאית יש ספר פרופיל, כך שתמוה שאין לנו אף מקור בעניין. זה אמנם לא יאמר לנו מה הקריטריונים של השיבוץ (כלומר, איזה תפקיד נפסל בעקבות איזה פרופיל/סעיף) אבל יפתור לגמרי את הויכוחים אילו פרופילים קיימים, ואיזה סעיף מביא לאיזה פרופיל. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 15:01, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- האם חיילים נוצריים או חיילות מקבלים פרופיל 100? האם בשרשרת החיול מישהו בודק בכלל את עניין ברית המילה?94.159.182.104 15:12, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- פרופיל 100 זה מיתולוגיה צהלית, בדומה להורדת פרופיל ל97 בעקבות ברית מילה. אין סעיף רפואי כזה בצבא "ברית מילה". לא מוכר כבעיה המשפיעה על הפרופיל. עד מיתוס הוא שבנות מקבלות 97 ולא 100 בגלל מחזור חודשי (גם סעיף רפואי לא מוגדר). עוד מיתוס הוא ש97 זה בשביל לשקף חוסר שלמות באדם (בטח אדם על זכאי לפרופיל 100) . אז אין לצה"ל פילוסופיה עמוקה כמו שאין יותר מדי משמעות מספר 97 ואין סיבה להחליט ש100 מייצג שלמות. סתם מספר. 97. זהו. Corvus-TAU - שיחה 15:23, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- זה מזכיר לי שבמוסדות חרדיים נמנעים לרוב מלתת ציון 10 בתעודה, מהנימוק שהוזכר כאן: אין אדם מושלם וכולי. אולי אדמי על מקבלים 10 בתעודות שלהם. לא בדקתי. • צִבְיָה • שיחה • כ"ה בכסלו ה'תשע"ו 16:49, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- בסוף יסתבר שכאשר קבעו את הפרופילים היה מקום במחשב הצה"לי רק לשתי ספרות עבור הפרופיל (ספרה אחת לא מספיקה: הערך מונה 14 ערכים אפשריים). Tzafrir - שיחה 15:45, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- אני חושב שקבעו פרופילים כאשר המידע השלישותי בצה"ל לא היה ממוחשב כלל וכלל. לא בטוח היה אפילו מחשב אחד בשלישות, כשעברו לשיטת המספרים הזו. 94.159.182.104 11:10, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- כמו ש-Corvus אמר, ל-97 אין שום משמעית מספרית. כך אין פרופיל 96, 95 וכו', מספרי הפרופילים הם פשוט "קודים" שרירותיים. גם אם היה להם מקור ראשוני כלשהו, הוא אבד ואיננו. בריאן - שיחה 11:17, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- ב-1948 עוד לא היו בישראל מחשבים, אבל היו כרטיסי ניקוב ומכונות מיון.--א 158 - שיחה 11:31, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- יכול להיות שפשוט הדפיסו דפים עם שתי משבצות ל"פרופיל רפואי". איך היסטורית הגיעו ל97 ולא 99- אין לי מושג. Corvus,(שיחה) 11:37, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- ב-1948 עוד לא היו בישראל מחשבים, אבל היו כרטיסי ניקוב ומכונות מיון.--א 158 - שיחה 11:31, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- כמו ש-Corvus אמר, ל-97 אין שום משמעית מספרית. כך אין פרופיל 96, 95 וכו', מספרי הפרופילים הם פשוט "קודים" שרירותיים. גם אם היה להם מקור ראשוני כלשהו, הוא אבד ואיננו. בריאן - שיחה 11:17, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- אני חושב שקבעו פרופילים כאשר המידע השלישותי בצה"ל לא היה ממוחשב כלל וכלל. לא בטוח היה אפילו מחשב אחד בשלישות, כשעברו לשיטת המספרים הזו. 94.159.182.104 11:10, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- פרופיל 100 זה מיתולוגיה צהלית, בדומה להורדת פרופיל ל97 בעקבות ברית מילה. אין סעיף רפואי כזה בצבא "ברית מילה". לא מוכר כבעיה המשפיעה על הפרופיל. עד מיתוס הוא שבנות מקבלות 97 ולא 100 בגלל מחזור חודשי (גם סעיף רפואי לא מוגדר). עוד מיתוס הוא ש97 זה בשביל לשקף חוסר שלמות באדם (בטח אדם על זכאי לפרופיל 100) . אז אין לצה"ל פילוסופיה עמוקה כמו שאין יותר מדי משמעות מספר 97 ואין סיבה להחליט ש100 מייצג שלמות. סתם מספר. 97. זהו. Corvus-TAU - שיחה 15:23, 7 בדצמבר 2015 (IST)
איך אומרים פרעות ביחיד?
עריכהמהו היחיד של פרעות? ―אנונימי לא חתם
- על פי המילון, המילה מופיעה תמיד ברבים. Ovedc • שיחה • אמצו ערך יתום! 15:43, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- פֶּרַע, וברבים פֶּרָעִים. על פי המילון של אבן שושן.
- [ש"ע; ז'; פֶּרַע-, פּרָעות, פָּרעות -כך מילון ספיר.
- ויש לנו גם ערך על זה (או שלא בדיוק). האם יש קשר? Tzafrir - שיחה 18:55, 8 בדצמבר 2015 (IST)
- לפי "המילון החדש" (משנת '74) של אבן שושן שבידי: פַּרְעָה נ' [מן א. פרע][רווח רק הריבוי:] פְּרָעוֹת נ"ר ... הפרת סדר, מהומה, מעשי הרס ואלימות, פוגרום... אנבה - שיחה 01:38, 23 בדצמבר 2015 (IST)
- [ש"ע; ז'; פֶּרַע-, פּרָעות, פָּרעות -כך מילון ספיר.
אש קרה
עריכהמדוע חנקן מכונה גם אש קרה? בברכה מלא כל הארץ כבודי • שיחה • כ"ה בכסלו ה'תשע"ו • 17:52, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- האמת היא שאף פעם לא שמעתי את המונח הזה. וקצת יצא לי לעבוד עם חנקן נוזלי. Corvus-TAU - שיחה 21:02, 7 בדצמבר 2015 (IST)
- שמעתי מזמן, ושלשום בעקבות התייחסות לאש קרה חיפשתי וזה מפנה לחנקן אז רציתי לברר למה. אולי יוצרת ההפנייה יודעת למה?
- הידיעות שלי בכימיה לוקות בחסר. דומני שהמונח "אש קרה" או "אש בנגלית" מתייחס לזיקוקי דינור, ויתכן שבהם נעשה שימוש בחנקן. גרי רשף - שיחה 18:13, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- הכינוי "אש קרה" אינו מוכר לי, אבל אני יכול לנמק מדוע הוא ניתן לחנקן נוזלי - רופאי עור משתמשים בהתזה של חנקן נוזלי על העור לשם סילוק נגעים קלים ממנו. השפעת ההתזה נראית דומה לזו של כווייה מאש. דוד שי - שיחה
- אני מכיר את העגה "אש קרה" ככינוי לבערה בטמפרטורה נמוכה. גם גוגל מכיר אותו כך ופחות, אם בכלל, ככינוי לחנקן נוזלי. בחיפוש ""אש קרה" חנקן", חוץ מויקיפדיה ו-5 תוצאות של דפים שהועתקו ממנה, הייתה תוצאה אחת כזו בלבד, ובהתחשב בכך שההפנייה נוצרה ב-2005, יתכן שגם התוצאה הזו, מקורה בהפניה בויקיפדיה. לעומת זאת בחיפוש ""אש קרה"" (לפחות 250 תוצאות), בדף הראשון, חוץ מויקיפדיה, רוב התוצאות מתייחסות לאש קרה כבערה. ואכן לעניות דעתי "אש קרה" צריך להפנות לדף "בעירה". מבין הערכים "אש", "להבה", "בעירה" ו"שריפה", "בעירה" הוא הדף שמסביר בצורה המפורטת ביותר את האש כתהליך ואחד הקישורים החיצוניים בו הוא "האם קיימת אש קרה?" אנבה - שיחה 20:21, 22 בדצמבר 2015 (IST)
- הכינוי "אש קרה" אינו מוכר לי, אבל אני יכול לנמק מדוע הוא ניתן לחנקן נוזלי - רופאי עור משתמשים בהתזה של חנקן נוזלי על העור לשם סילוק נגעים קלים ממנו. השפעת ההתזה נראית דומה לזו של כווייה מאש. דוד שי - שיחה
מסגרת אשראי
עריכהלמה יש הגבלה לכמות הכסף שניתן לבצע בה עסקאות על ידי כרטיס אשראי? למה המציאו את זה ועל מי זה אמור להגן- על הבנק, חברת האשראי או עלי? 132.66.137.207 11:30, 8 בדצמבר 2015 (IST)
- למיטב הבנתי - זה מגן על כולכם. חברת האשראי אמורה לספק לך ביטוח למקרה גניבת כרטיס. זה לא נקי מבעיות, אבל בגדול כסף שנגנב ממך יוחזר לך. ברור שמבחינת חברת האשראי מדובר בסיכון - הסיכויים שתצליח להשיב את הגניבה אינם גבוהים למיטב ידיעתי. חברת האשראי (וגם אתה, אבל אתה גרגר אבק לידה) לקוחה של בנק ויציבותה משמעותית מאד לבנק. כך שההגנה היא על כל הגורמים המעורבים. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 17:12, 8 בדצמבר 2015 (IST)
- האם יש דרך לבטל לחלוטין את ההגבלה הזאת? כי נשמע לי מאוד לא מתאים שאסור לי להשתמש בכסף שלי כי הבנק לא סומך עלי. אני לא מבקש איזו הלוואה שהבנק לא בטוח שאני לא אחזיר. פה זה יותר גרוע: הכסף שלי אינו לשימושי המלא, אלא מותנה ברצונות האחר לתת לי את ה"מגיע לי". 132.66.137.207 13:07, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- לשם כך יש אמצעי תשלום אחרים, שאינם אשראי, אלא עובדים מול חשבון הבנק הממשי שלך: העברה בנקאית וטְשֶקִים. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 13:33, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- זו דווקא כן הלוואה. כשאתה משלם בכרטיס אשראי, אתה בעצם מציע לצד השני לקבל במקום כסף ממש, התחייבות של חברת האשראי לשלם לו. הוא מסכים כי היא גוף אמין והתשלום למעשה מובטח. בהמשך , במועד החיוב, חברת האשראי פונה אליך ומבקשת תשלום (באופן מעשי בישראל היא פשוט לוקחת את התשלום מחשבון הבנק לפי הוראת קבע שנתת). כלומר יש מצב שבו חברת האשראי משלמת, כשממך עוד לא יצא כסף. אם חשבון הבנק יהיה ריק, ואתה לא תהיה מוכן לשלם, היא תצטרך לרדוף אחריך. (וזה קורה. לפני הרבה שנים, החלפתי חשבון בנק ועשיתי כרטיס אשראי חוץ בנקאי, רק שמקום העבודה לא עדכן את חשבון הבנק במועד והמשכורת לא נכנסה לחשבון הנכון. לא היה כסף בחשבון, ולא הייתה מסגרת אשראי והבנק לא שילם לחברת האשראי. כמובן ששילמתי להם באופן ישיר). בחו"ל יש "Debit card" (שהממשלה מעוניינת שיהיה גם בישראל). כרטיס זה מחובר ישירות לחשבון הבנק שלך, וכשאתה משלם הכסף עובר ישירות מחשבון הבנק שלך לזה של המקבל. במצב כזה באמת אין הלוואה. אמיר מלכי-אור - שיחה 16:14, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- האם יש דרך לבטל לחלוטין את ההגבלה הזאת? כי נשמע לי מאוד לא מתאים שאסור לי להשתמש בכסף שלי כי הבנק לא סומך עלי. אני לא מבקש איזו הלוואה שהבנק לא בטוח שאני לא אחזיר. פה זה יותר גרוע: הכסף שלי אינו לשימושי המלא, אלא מותנה ברצונות האחר לתת לי את ה"מגיע לי". 132.66.137.207 13:07, 9 בדצמבר 2015 (IST)
טבו חברתי
עריכה1) למה תיאור חדירת פין לתוך אישה זה משהו בוטה וחוגר מגבולות המקובל בספרות, בזמן שתיאור של חיתוך ראש על ידי גרזן זה דבר מתקבל על הדעת?
2) למה אנשים אוכלים ביחד מול שולחן, אבל עושים צרכים (שימו לב לביטוי שמסתיר את המשמעות!) באופן אישי ומוסתר? לא תצמאו אנשים יושבים על אסלות מול שולחן משותף והולכים לאכול בחדרון סגור.
(השלכות ספרותיות שאני מדבר עליהם זה משחקי הכס וסוד הקסם הבורגני כמובן) ולמה? 31.168.14.82 23:20, 8 בדצמבר 2015 (IST)
- תיאורי חדירה נפוצים בספרות הסקסולוגית; יש מגוון סיבות למה הם נפוצים פחות בספרות כללית \ עיתונות וכו' - זה נובע בעיקר מגורמים תרבותיים-חברתיים וכל חברה צריכה להיבדק לגופה. בחברות בהן מקפידים לשמור על צנעת הפרט ועל פרטיות הגוף, תיאורים הנוגעים לכך נפוצים בעיקר במקומות ספציפיים ולא בכל זירה תקשורתית.
- זה גם תלוי תרבות. וגם תלוי הגדרה. שירותים ציבוריים ללא שום סייג נפוצו למשל ברומא העתיקה. ראה מידע בערך בית שימוש שמפרט על שירותים קדומים אלה. Ben-Yeudith • שיחה 23:27, 8 בדצמבר 2015 (IST)
- 2. קרא את מסעי גוליבר לארץ הבבלונגי, דוד שחם. עוזי ו. - שיחה 00:04, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- 1. גם לתיאור הריגה צריך להתייחס בכבוד ולא להגזים. ע"ע סנאף. Tzafrir - שיחה 07:45, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- 1. שטות גמורה. יש אינספור ספרים שמכילים סצינות סקס. אחד מהם אפילו נלמד בבית ספר בישראל- חצוצרה בואדי. לתשומת לבך, ספרים נוספים שמכילים סצינות סקס: לוליטה, הקתדרלה ליד הים, אשתו של הנוסע בזמן, זכרונותיה של גיישה... ואני עוד אחד שלא קורא הרבה ספרים... תשאל מישהו שבאמת קורא הרבה ספרים, והוא ייתן לך בקלות עוד כמה עשרות...
- 2. אתה שואל ברצינות? אתה באמת לא מבין מה מגעיל בלחרבן ליד אנשים אחרים?--79.183.193.143 09:58, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- הוא מחפש הסבר רציונלי, לא רגשי. לגבי ספרות - המצב שונה לחלוטין בקולנוע ובטלוויזיה. • צִבְיָה • שיחה • כ"ז בכסלו ה'תשע"ו 16:25, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- חשוב להזכיר שטאבו תלוי זמן ומקום. יש תרבויות שבהם קניבליזם הוא מנהג מקובל. יש תרבויות אחרות שבהם יחסי מין הם חלק מפולחן האלים. לכן, קשה לדבר על טאבו אסבולוטי. גילגמש • שיחה 10:54, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- הוא מחפש הסבר רציונלי, לא רגשי. לגבי ספרות - המצב שונה לחלוטין בקולנוע ובטלוויזיה. • צִבְיָה • שיחה • כ"ז בכסלו ה'תשע"ו 16:25, 9 בדצמבר 2015 (IST)
מכה כואבת למומחה בנושא Microsoft Word
עריכהבגלל שהשאלה להלן די לא שגרתית וכמעט לא מצאתי מידע נקודתי בקבוצות\פורומים ששם גם לא ממש הבינו אותי, אני מתייג משתמשים שסביר כי יוכלו לסייע (מי שאינו נוח עם התיוג, נא להודיע לי בדף שיחתי או במייל ולא אתייגו עוד בשאלות דומות): משתמש:אילן שמעוני, משתמש:אלדד, משתמש:Kotz, משתמש: עוזי ו., משתמש:Kulystab, משתמש:Uziel302, משתמש:Corvus. בתודה מראש!
לשון השאלה
עריכהיש לי קובץ טקסט אחד ונחמד שנמצא באותה התיקייה עם 5 קבצים נוספים שצריכים להכיל את הטקסט שנמצא באותו הקובץ הנחמד; להעתיק את הטקסט שלו לכל אחד מהם בנפרד, ואז גם לשכתב כל אחד מהם בנפרד אם וכאשר יש איזה שינוי או טעות, זה לא פרקטי בעליל... על כן אני שואל:
האם יש דרך (אולי דרך מנגנון המאקרו) לבצע Call\import\whatever לקטע הטקסט שנמצא בתוך אותו קובץ נחמד באופן אוטומטי לכל אחד מהקבצים, בשורה מסוימת שאני אבחר בהם?
Ben-Yeudith • שיחה 07:13, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- מזמן לא יצא לי להתעסק עם התוכנה הזו בצורה רצינית. הנה כמה אפשרויות.
- מסמך מאסטר - אין לי מושג אם אפשר להשתמש בתת־מסמך כחלק מיותר ממאסטר אחד.
- קישור במקום הטמעה: במקור ההטמעה נעשתה כחלק ממשהו שנקרא OLE, ואפשר גם קישור (ה־L הוא Linking - קישור לתוכן ממקור אחר) ולא רק הטמעה (Embedding). אין לי מושג איך להשתמש בזה.
- כמובן שאם היית עובד עם LaTeX היית פשוט יכול להשתמש בתוכן הקובץ. Tzafrir - שיחה 08:47, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה רבה צפריר, אם אני מבין נכון אז המסמך שעליו אני מדבר צריך להיות SUB לחמישה Master documents שונים (שכל אחד מהם יכלול אותו)... Ben-Yeudith • שיחה 10:16, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- אגב בעיה קטנה: אחרי שחיברתי SubD לMaster-D הכל מופיע יפה, אבל כאשר אני סוגר את המסמך ואז פותח אותו שוב, פתאום כל התוכן של ה-SubD נעלם ומופיע רק לינק כחול אליו... יש פיתרון לבעיה הזאת בלי ליצור נוסחת מקרו? (נוסחת מקרו לא תעזור לי בהינתן ואני שולח למישהו את המסמך והוא לא יבין מה זה הלינק הזה שהוא רואה פתאום). Ben-Yeudith • שיחה 10:56, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- אני לא בטוח שקובץ מאסטר הוא הפיתרון הנכון. בקובץ מאסטר הקבצים המקושרים בדרך כלל מוצגים כלינקים כחולים.
- יש אלטרנטיבה שיכולה להתאים יותר, והיא הוספת קובץ א' בתור "קובץ מקושר" בכל אחד מהקבצים האחרים, באופן הבא:
- Insert
- Object
- Create from File
- Browse (לבחור כאן את קובץ א')
- לסמן Link to File
- ללחוץ OK.
- אופציה זו לא מציגה לינקים, אלא את תוכן הקובץ המקושר. במידה ותוכן קובץ א' משתנה, אז הטקסט בכל אחד מהקבצים האחרים מתעדכן אוטומטית.
- מקווה שעזרתי, -- גבי • שיח 08:24, 10 בדצמבר 2015 (IST)
- מאד מאד עזרת לי!!! תודה!!! Ben-Yeudith • שיחה 21:30, 11 בדצמבר 2015 (IST)
- התשובה הנאה של גבי מציגה אופציית וורד ששקולה לתבנית פשוטה אצלנו, אבל תבנית מסוגלת ליותר מכך: אפשר לתת לה פרמטרים, כך שהקובץ המשולב יכיל פרמטרים אלה (או יושפע מהם). האם הדרך לעשות זאת בוורד היא רק באמצעות מקרו, או שיש דרך פשוטה יותר? ואיך עושים משהו דומה (עם פרמטר או בלעדיו) בקובצי HTML? דוד שי - שיחה 10:37, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- תוכנת וורד היא עשירה בתכונות, ואין צורך במקרו לרוב הפעולות. יש כמה דרכים לשתול טקסט קבוע במסמך וורד, ואפשר גם להפוך אותו לדינמי. הטקסט מוצג במסמך כשדה, ומתעדכן על פי פרמטרים שונים, לדוגמה: תכונה של המסמך (למשל, שם המחבר, מספר עמודים וכד'), תוכן מותנה בתנאי לוגי כלשהו (באמצעות תנאי IF בתוך השדה - למשל, אם שדה א' גדול מ-3 אז בשדה ב' יהיה כתוב "תוצאה תקינה"), וכן תכנים שמיובאים למסמך מטבלה חיצונית, או ערכים שמולאו בטופס ייעודי. את כל אלה אפשר לעשות בקלות יחסית וללא צורך במקרו. לגבי HTML, אז אפשר לשמור קובץ וורד בפורמט HTML, אבל נראה לי שבמקרה כזה יהיה צורך לשמור בצד את הקובץ המקורי ובכל פעם שנתונים משתנים לייצר HTML חדש... אולי יש עורך HTML שיש לו אופציות דומות לוורד עבור קטעי טקסט דינמיים. אני לא מכיר מספיק HTML. בברכה, -- גבי • שיח 08:59, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- התשובה הנאה של גבי מציגה אופציית וורד ששקולה לתבנית פשוטה אצלנו, אבל תבנית מסוגלת ליותר מכך: אפשר לתת לה פרמטרים, כך שהקובץ המשולב יכיל פרמטרים אלה (או יושפע מהם). האם הדרך לעשות זאת בוורד היא רק באמצעות מקרו, או שיש דרך פשוטה יותר? ואיך עושים משהו דומה (עם פרמטר או בלעדיו) בקובצי HTML? דוד שי - שיחה 10:37, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- מאד מאד עזרת לי!!! תודה!!! Ben-Yeudith • שיחה 21:30, 11 בדצמבר 2015 (IST)
"אופן אופיס" מודרני?
עריכהפעם, בצעירותנו לפני 10 שנים, היה כתבן חופשי ופתוח בשם "אופן אופיס", שהיה קיים כהנגדה ל"וורד" של מיקרוסופט, והיה די טוב, יחסית לתקופה. אחריו, לפני 6 שנים, היה ה-ליברה אופיס.
האם קיים כיום כתבן חופשי דומה? ואיזה? Danny-w • שיחה 09:28, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- Apache open office. Ben-Yeudith • שיחה 09:43, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- האם הוא עובד גם עם Windows 10? דני. Danny-w • שיחה 09:52, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- לא בדקתי אבל אני משוכנע שכן. Ben-Yeudith • שיחה 10:16, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- נא לא להמליץ על אופן אופיס. לכל צורך מעשי שמו השתנה והוא נקרא כיום ליברה אופיס. מותו של אופן אופיס לא הוכרז באופן רשמי, אך המיזם לא הצליח להתרומם, וכאשר IBM נטשה אותו לפני כשנה התברר סופית שהוא לא ימריא. קהילת המפתחים עברה ברובה לליברה אופיס והפיתוח ממשיך שם. אל תפנו אנשים להורדת אופן אופיס. השנה הם הצליחו בקושי להוציא גרסת עדכון משנית. אם יש בעיות עם ליברה אופיס, נא לדווח עליהן. ואם אתה שואל על חלופות נוספות אז למען הפרוטוקול אזכיר את Abiword שפיתוחו נמשך על אש קטנה. מזמן לא השתמשתי בו, וכן את קליגרה (השם החדש בפועל של KOffice), שמתוחזק ומפותח, אבל אין לי מושג עד כמה הוא נתמך במערכות חלונות. אני משתמש בליברה אופיס. Tzafrir - שיחה 15:31, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה. Danny-w • שיחה 23:30, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- אם מעוניינים פשוט לכתוב קבצי טקסט (למשל, מישהו שאוהב לכתוב סיפורים, מאמרים, מתכונים וכד') אז אני אישית הייתי הולך על Google Docs, שהוא מאד פשוט ונוח לשימוש, הקבצים נשמרים אוטומטית כל הזמן, וזמינים מכל מחשב שהוא. אפשר להתחיל לכתוב קובץ (סיפור, מאמר וכו') במחשב בבית, להמשיך במחשב בעבודה, אפשר לכתוב במחשב של מישהו אחר, בטלפון הנייד, בטאבלט ועוד. לא צריך להתקין כלום ולא צריך לדאוג לגיבויים. -- גבי • שיח 07:58, 10 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה. Danny-w • שיחה 23:30, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- האם הוא עובד גם עם Windows 10? דני. Danny-w • שיחה 09:52, 9 בדצמבר 2015 (IST)
גרונטולוגיה
עריכהמדי כמה שנים אני מנסה לקרוא איזשהו ספר של צ'ארלס דיקנס, ולא מצליח לעבור יותר מכמה עמודים. זה אפילו יותר גרוע מנבוקוב וברדברי. הפעם ניסיתי שוב לקרוא את תקוות גדולות, בגלל הסרט "המרגלת" שיצא לא מזמן. קראתי, וסיימתי, וזה היה מעניין. זה אומר שהזדקנתי? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:32, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- זה גורם לי לתהיות, משום שבגילי הצעיר אני מנסה לקרוא את האחים קרמזוב כבר שנה או שנתיים או שלוש, בערך. ותליתי תקוות שלכשאזדקן אגיע לגיל שיאפשר לי את אורך הרוח שנדרש כדי לסיים ספר כזה. לאור דבריך אני מתחילה לאבד תקווה. אם בספרים עסקינן, תנסה את ארוחת ערב של הרמן קוך. אפילו אני הצלחתי לסיים אותו. • צִבְיָה • שיחה • כ"ז בכסלו ה'תשע"ו 16:22, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- למה זה שסוף סוף הצלחתי גרם לך להתחיל לאבד תקווה? זה לא אמור להיות להפך? האחים קרמזוב לדעתי זה לא כל כך נורא. קראתי את זה בכיתה ח' כשיעורי בית. בעניין ארוחת ערב - מצאתי, אנסה בהזדמנות הראשונה. תודה על העצה. אבל שאלתי עדיין נותרה פתוחה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 17:27, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- סורי, בגלל גילי הצעיר לא קראתי את דבריך עד הסוף(...) והתרשמתי כאילו אמרת שגם הפעם לא הצלחת לסיים את הספר. אם כן, שוב יש לי תקווה לגבי עתידי כקשישה. • צִבְיָה • שיחה • כ"ז בכסלו ה'תשע"ו 22:24, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- קראתי מזמן את "הידיד הנאמן", אני כמעט לא זוכר את התוכן, אבל זה היה טוב מאד. ביקורת - שיחה 22:34, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- סורי, בגלל גילי הצעיר לא קראתי את דבריך עד הסוף(...) והתרשמתי כאילו אמרת שגם הפעם לא הצלחת לסיים את הספר. אם כן, שוב יש לי תקווה לגבי עתידי כקשישה. • צִבְיָה • שיחה • כ"ז בכסלו ה'תשע"ו 22:24, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- למה זה שסוף סוף הצלחתי גרם לך להתחיל לאבד תקווה? זה לא אמור להיות להפך? האחים קרמזוב לדעתי זה לא כל כך נורא. קראתי את זה בכיתה ח' כשיעורי בית. בעניין ארוחת ערב - מצאתי, אנסה בהזדמנות הראשונה. תודה על העצה. אבל שאלתי עדיין נותרה פתוחה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 17:27, 9 בדצמבר 2015 (IST)
האם אלברט איינשטיין ידע עברית?
עריכהאלו שפות איינשטיין דבר?
- אנגלית וגרמנית, אני די בטוח שהוא דיבר. אני חושב שגם איטלקית ומנחש שגם יידיש. 94.159.182.104 11:07, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- לפי האתר הזה, איינשטיין לא למד עברית כי טען שזה לא מועיל. והשפה הנוחה לו תמיד היתה גרמנית. Corvus,(שיחה) 13:56, 12 בדצמבר 2015 (IST)
האם יש הקלטות קול מאלברט איינשטיין?
עריכהיש ביוטיוב כמה תיעודי וידאו בלי קול מאיינשטיין האם יש ממנו גם קבצי קול?
- איינשטיין נואם בלונדון (מתחיל לדבר ב-7:37). מתוך הסדרה האל-מותית "עמוד האש". זהירות, מיד אחריו המפלצת גבלס נואם נגד התקשורת היהודית הבינלאומית ומאיים על היהודים. Liad Malone - שיחה 17:20, 9 בדצמבר 2015 (IST)
- אני ממליץ לחפש Albert Einstein speaking. מתקבלות יותר מ-10,000 תוצאות ביוטיוב.--א 158 - שיחה 13:40, 12 בדצמבר 2015 (IST)
ערבים נוצרים
עריכהלמה ההנהגה הציונית לא השכילה לכרות ברית עם הנוצרים בארץ ישראל, כמו שהיא עשתה עם הדרוזים?--79.183.193.143 12:57, 10 בדצמבר 2015 (IST)
- למה אינני יודע. אך בהחלט יתכן שאילו הדבר היה נעשה בשנת 48' ולא כיום, ההיסטוריה הייתה מעט שונה. התיקון כיום (ראו: ארמים#זהות ארמית בעת המודרנית) הוא אולי קטן ומאוחר מדי. ואולי לא. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 14:58, 10 בדצמבר 2015 (IST)
לא כל הנוצרים ובפרט מהכנסיות המזרחיות היו חובבי ציון ולסכסוך הישראלי פלסטיני יש מספיק מאפינים לאומיים אם כי מכל מיני מקרים מנהיגי הפלסטינים גררו את זה לסכסוך דתי כמו למשל המופתי חאג' אמין אל חוסייני [ש״שיכנע״ את היטלר להרוג את היהודים] בכל אופן הכנסייה הקופטית למשל ידועה ב״אהדתה״ לישראל אותו הדבר הוא כיום עם חלק מהנוצרים בלבנון למרות הסיפור של צד״ל ובל נשכח שח״כ ע׳טאס מבל״ד הוא נוצרי
- באשר לכנסייה הקתולית ראו: יחסי הוותיקן-ישראל#העידן שאחרי הקמת המדינה. ביקורת - שיחה 15:21, 10 בדצמבר 2015 (IST)
- רוב הנוצרים בארץ ישראל היו אז והם עדיין היום - ערבים. אין סיבה להניח שההנהגה הציונית יכולה היתה לכרות ברית עם הנוצרים. גם הם התנגדו להשתלטות היהודית על הארץ, ובמיוחד לדריסת הרגל שלהם במקומות הקדושים. מלבד זאת, הנוצרים תפסו חלק בולט באינטילגנציה הערבית בארץ, משכילים ועורכי עיתונים שהיו בין מובילי הלאומנות הפלסטינית. גיבוש הלאום הפלסטיני במחצית הראשונה של המאה ה-20 יצר מכנה משותף מוצק יותר עם המוסלמים, אל מול פריחת התנועה הלאומית היהודית. Liad Malone - שיחה 16:54, 10 בדצמבר 2015 (IST)
- באשר לכנסייה הקתולית ראו: יחסי הוותיקן-ישראל#העידן שאחרי הקמת המדינה. ביקורת - שיחה 15:21, 10 בדצמבר 2015 (IST)
הבנתי. תודה לכולם על התשובות. אם כך, אין לנוצרים את מי להאשים חוץ מאשר את עצמם.--79.183.195.139 23:28, 10 בדצמבר 2015 (IST)
איפה קונים מסוק?
עריכהלא מצאתי בזאפ. אני צריך מסוק קטן בשביל טיסות מחיפה לתל אביב לעבודה. נראה לי חוסך מלא זמן בפקקים. מה העלות של זה ואיפה ניתן לתדלק, לחנות ולעשות טיפולים? 79.180.147.191 13:47, 11 בדצמבר 2015 (IST)
- תשאל את דפני גפני. שנילי - שיחה 23:54, 11 בדצמבר 2015 (IST)
- אפשר גם לשאול את אלי קופטר. Ben-Yeudith • שיחה 08:21, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- תשובה רצינית: אילו ידעת להטיס מסוק, היית יודע את התשובות והיית יודע, שלא משתלם לטוס במסוק בשביל להפטר מפקק תנועה. על אחת כמה וכמה לא משתלם להעסיק טייס ולא משתלם להחזיק במסוק בבעלותך. מה שכן יכול להשתלם זה להצטרף לטיסה במטוס קל, למשל מהרצליה לשדה תימן (ב"ש) או לעטרות (י-ם) וגם זה בתנאי, ש500 שקל לכיוון אחד זה כסף קטן עבורך. 94.159.182.104 11:04, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- במחשבה שנייה, מהרצליה לבאר שבע, כנראה לוקח פחות זמן ברכבת מאשר בטיסה במטוס קל. הטיסה היא לא ממש לבאר שבע אלא לפרוור המרוחק שלה, שדה תימן. משדה תימן צריך אוטובוס או מונית לבאר שבע ואין שם תחנת מוניות מקומית. לעומת זאת, ברכבת מהרצליה לבאר שבע זה שעה וחמש דקות של נסיעה. עדיף ברכבת מאשר במטוס קל. 94.159.182.104 14:45, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- למה לזלזל. יש אתר יפה שבו מסבירים על עלויות ומציעים להשכיר מסוק במקום לקנות. Corvus,(שיחה) 15:20, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- מדובר שם בהשכרת מסוק, כנראה פלוס טייס, ליום שלם. גם לא כתוב כמה זה עולה. זה לא מתאים למי שרוצה להגיע למשרד, לחזור הביתה ותו לא. אולי צוקרברג מרוויח במשרד ביום אחד יותר ממה שהוא יצטרך לשלם לכזו עסקה עבור יום אחד. 94.159.182.104 18:20, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- התיקון המתבקש: אם אתה משכיר מסוק ולא שוכר אותו, מצבך טוב. בכל מקרה, אם רוצים לנסוע במסוק לעבודה, צריכים לחשוב איפה לנחות ואיפה להחנות אותו במהלך היום. שעת טיסה (גם במסוק) עדיין יקרה בהרבה מנסיעה ברכב פרטי מכיוון שהמסוק נדרש להשקיע כל הזמן דלק כדי לספק כוח עילוי. זה לא אומר שאין מי שמשקיעים בתחום הזה. ר' לדוגמה w:E-volo VC2. בשנת 2013 היו פרסומים על הגרסה הרצינית יותר של הרעיון הזה. מדובר על כלי טיס דמוי מסוק שבנוי להיות נוח יחסית ובטיחותי יחסית להטסה ועלות בערך כמו מכונית (לא זולה). זה לא מונע ממנו לתפוס מקום לא מבוטל (של כמה מכוניות). Tzafrir - שיחה 23:00, 12 בדצמבר 2015 (IST)
האם אפשר לתבוע אדם שמת?
עריכהאפשר לתבוע את עזבונו. בברכה. ליש - שיחה 22:42, 11 בדצמבר 2015 (IST)
- אתה יכול להסביר? אפשר לתבוע את אלמנתו גם אם היא לא פשעה בכלום?--79.183.195.139 01:38, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- לא מדובר בתביעה פלילית, אלא בתביעה אזרחית, תביעת רכוש. כשאדם מת הרכוש שלו (אם יש לו רכוש) הוא עזבונו ועל פי חוקים מסוימים וצוואות (אם יש) קובעים למי ינתן הרכוש הזה. אם יש לאנשים או מוסדות (מס הכנסה, ביטוח לאומי) תביעה כלפי האדם היא ממשיכה לאחר מותו כלפי העיזבון ואפשר לחייב עיזבון בתשלום חובות ופיצויים. גם הכיוון ההפוך קיים, העיזבון יכול לתבוע בשם המת אנשים או מוסדות שנשארו חייבים כלפי המת. בברכה. ליש - שיחה 05:55, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- זה אני מבין. אבל מה לגבי התחום הפלילי?--79.183.195.139 10:17, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- למיטב ידיעתי לא מתקיים הליך פלילי נגד מי שמת. מובן שאין טעם בהליך זה אם רואים את מטרתו כהטלת עונש מאסר (או עונש מוות) על מי שהורשע, אבל אפשר למצוא סיבות אחרות להצדקת קיומו:
- בירור האמת: גם מי שמת זכאי לשם טוב, שלו יזכה אם ינוקה בבית המשפט מהחשד שיוחס לו, וגם לציבור יש זכות לדעת את האמת. כאשר אדם מת, משימה זו עוברת מבית המשפט להיסטוריונים.
- בעבירות שהעונש המקובל עליהן הוא קנס, יש מקום גם להרשעתו של מת, כדי שהקנס יחייב את עזבונו. דוד שי - שיחה 10:26, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- סעיף 236 לחוק סדר הדין הפלילי עוסק בסוגיית מות הנאשם, וקובע: "נפטר אדם ייפסק כל הליך פלילי נגדו". --Evhap - שיחה 10:48, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- ולכן דוד, לא ניתן להרשיע אדם מת. נקודה. חזרתי • ∞ • שיחה 20:56, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- למיטב ידיעתי לא מתקיים הליך פלילי נגד מי שמת. מובן שאין טעם בהליך זה אם רואים את מטרתו כהטלת עונש מאסר (או עונש מוות) על מי שהורשע, אבל אפשר למצוא סיבות אחרות להצדקת קיומו:
- זה אני מבין. אבל מה לגבי התחום הפלילי?--79.183.195.139 10:17, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- לא מדובר בתביעה פלילית, אלא בתביעה אזרחית, תביעת רכוש. כשאדם מת הרכוש שלו (אם יש לו רכוש) הוא עזבונו ועל פי חוקים מסוימים וצוואות (אם יש) קובעים למי ינתן הרכוש הזה. אם יש לאנשים או מוסדות (מס הכנסה, ביטוח לאומי) תביעה כלפי האדם היא ממשיכה לאחר מותו כלפי העיזבון ואפשר לחייב עיזבון בתשלום חובות ופיצויים. גם הכיוון ההפוך קיים, העיזבון יכול לתבוע בשם המת אנשים או מוסדות שנשארו חייבים כלפי המת. בברכה. ליש - שיחה 05:55, 12 בדצמבר 2015 (IST)
ציד מפתחות
עריכהבהקשר של חדרי בריחה, מה הכוונה בביטוי "ציד מפתחות"? חן חן «kotz» «שיחה» 10:41, 12 בדצמבר 2015 (IST)
חיפוש דף בגרסת טיוטה
עריכההתחלתי ליצור דף בגרסת טיוטה ועדיין לא סיימתי אותו ושמרתי בגרסת טיוטה... המחשב נכבה לי ועכשיו אני לא יודע איך להגיע אליו כדי להמשיך לערוך אותו.
- Orelvaknin5, הטיוטה שלך פה: טיוטה:מועצת הנוער העירונית חיפה. אופק כחול - ביבר הזכוכית 17:57, 12 בדצמבר 2015 (IST)
האם יש למינון יתר של ציפרלקס השפעות מסוכנות?
עריכההאם מינון יתר של ציפרלקס יכול לגרום לנזק?
- יש פסיכיאטר להתייעץ איתו, יש עלון לצרכן. זה לא המקום לשאלות כאלה. ראובן מ. - שיחה 18:20, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- אם בלעת בטעות הרבה יותר מדי, סע מהר לחדר המיון.
- אם זו שאלה היפוטתית, נסה לחפש את התשובה בדף העלון שבא עם התרופה. אם אין לך דף כזה, אנסה להציץ בעצמי בדף. לי יש. 94.159.182.104 18:23, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- אני מזכיר כאן שויקיפדיה אינה סמכות לייעוץ רפואי. כל המידע בכל דפי האתר הוא להשכלה כללית בלבד ואין להשתמש בו לצורך אבחון או טיפול. Corvus,(שיחה) 18:28, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- מותר לנו לומר למי שבלע שלושים טבליות במקום אחת, שירוץ לחדר המיון. (מה שאסור לנו, זה לומר לו את ההפך). 94.159.182.104 18:33, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- צודק בהחלט. ראובן מ. - שיחה 18:35, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- כעיקרון, ציפרלקס, או בשמה הגנרי אסציטלופרם, גורמת להרבה תופעות לוואי לא נחמדות במינון יתר - כמו בחילות, התקפים, הפרעות קצב לב, ישנוניות, ירידה בלחץ דם, ועוד ועוד. לפיכך, כפי שאמרו קודמיי, מומלץ לפנות לחדר מיון. אולם, רק במקרים נדירים מאד מאד היא גורמת למוות, כך שהיא לא אופציה מומלצת למטרה כזו, ומטרה כזו אינה מומלצות מצד עצמה. בקיצור, עדיף מנת יתר של קנאביס. • צִבְיָה • שיחה • ל' בכסלו ה'תשע"ו 20:40, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- מנת יתר של קנאביס ממש אינה מומלצת. למרות שקנאביס אינו הורג במינון גבוה, ההשפעה של מינון גבוה מאד אינה נעימה לפי כל מה ששמעתי. כל דבר במידה. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 22:35, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- התכוונתי למנת יתר קטלנית, שלא ממש אפשרית בשימוש רגיל בקנאביס. • צִבְיָה • שיחה • א' בטבת ה'תשע"ו 18:07, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- מנת יתר של כל דבר אינה מומלצת. זו המשמעות של הצירוף "מנת יתר"... ראובן מ. - שיחה 20:55, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- ראובן מ., ומה דעתך על הצירוף "הצטיינות יתרה"? תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 08:49, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- זה לא קשור. דיברתי על "מנת יתר". השימוש המקובל בביטוי הוא במשמעות של מינון קטלני. ואפשר אולי גם להשתמש בו במשמעות של מינון גבוה מהמותר/המומלץ. ראובן מ. - שיחה 12:28, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- למנת יתר אפשר להתייחס גם לגבי תופעות לוואי קשות (הפרעות קצב משמעותיות, ירידה בלחץ דם, וכולי), לא רק למוות. לא צריך להיות קטנוניים... • צִבְיָה • שיחה • ב' בטבת ה'תשע"ו 18:48, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- זה לא קשור. דיברתי על "מנת יתר". השימוש המקובל בביטוי הוא במשמעות של מינון קטלני. ואפשר אולי גם להשתמש בו במשמעות של מינון גבוה מהמותר/המומלץ. ראובן מ. - שיחה 12:28, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- ראובן מ., ומה דעתך על הצירוף "הצטיינות יתרה"? תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 08:49, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- מנת יתר של קנאביס ממש אינה מומלצת. למרות שקנאביס אינו הורג במינון גבוה, ההשפעה של מינון גבוה מאד אינה נעימה לפי כל מה ששמעתי. כל דבר במידה. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 22:35, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- כעיקרון, ציפרלקס, או בשמה הגנרי אסציטלופרם, גורמת להרבה תופעות לוואי לא נחמדות במינון יתר - כמו בחילות, התקפים, הפרעות קצב לב, ישנוניות, ירידה בלחץ דם, ועוד ועוד. לפיכך, כפי שאמרו קודמיי, מומלץ לפנות לחדר מיון. אולם, רק במקרים נדירים מאד מאד היא גורמת למוות, כך שהיא לא אופציה מומלצת למטרה כזו, ומטרה כזו אינה מומלצות מצד עצמה. בקיצור, עדיף מנת יתר של קנאביס. • צִבְיָה • שיחה • ל' בכסלו ה'תשע"ו 20:40, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- צודק בהחלט. ראובן מ. - שיחה 18:35, 12 בדצמבר 2015 (IST)
- מותר לנו לומר למי שבלע שלושים טבליות במקום אחת, שירוץ לחדר המיון. (מה שאסור לנו, זה לומר לו את ההפך). 94.159.182.104 18:33, 12 בדצמבר 2015 (IST)
המלצת המומחה ל-SSD אמין וטוב?
עריכהאם זה מתאים יותר לויקיפדיה:כיכר העיר, אעביר לשם בשמחה. אני מחפש המלצה מנסיון, ליצרן SSD אמין וטוב. אני מעדיף לשמוע מנסיון של צרכנים ולא ממוכרים משום סיכוי גבוה לאובייקטיביות, ואם יש למומחה עוד ייעוץ בהקשר זה, בכלל אשמח, Ben-Yeudith • שיחה 02:38, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- אני קיבלתי בזמנו, מחבר שכונני פלאש הם פרנסתו, המלצה על סמסונג דגם 850. אין לי מספיק ניסיון מצטבר אבל בינתיים הוא בסדר. • איקס איקס - שיחה 23:35, 14 בדצמבר 2015 (IST)
וירוס שגורם להעלמת הפריטים בדיסק און קי
עריכהזה קורה לי עכשיו בפעם השניה. כל החומר שיש לי בדיסק נעלם למעין תיקיה מיסתורית, שגם היא נעלמה בינתיים. העברתי אנטי-וירוס (אוירה) שמצא את הקובץ המזיק וניטרל אותו, אלא שכרגע בפתיחת הדיסק כתוב לי "התיקיה ריקה", בזמן שבמאפיינים (וגם בסריקה) רואים שהחומר חי וקיים. אני מנסה לסמן ולהסיר "פריטים מוסתרים" וזה לא עוזר. אמרו לי שצריך לגרום לסרגל כלים נוסף להופיע בעזרת לחיצה על ALT, אבל זה לא גורם לסרגל להופיע, אלא רק להופעת מעין משבצות שבכל אחת מהן אות בעברית. אני משתמש בוינדוז 8 בעברית, כרום. אני כבר לא זוכר איך הסתדרתי בפעם הקודמת, פתאום מצאתי את התיקיה המיסתורית, גיביתי את החומר ואתחלתי את הדיסק. למישהו יש פתרון? Liad Malone - שיחה 17:08, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- מה RECUVA אומרת? אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 05:22, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- Liadmalone, ערב טוב. אל תמחק/תשחזר כלום. פתח תיקייה כלשהי: תצוגה --> אפשרויות --> שנה אפשרויות תיקייה וחיפוש --> תצוגה. כאן חפש את השורה "הסתר קבצים מוגנים של מערכת ההפעלה (מומלץ)", בטל את הסימון. כעת אתה אמור לראות את כל מה שנעלם בתור תיקיות מוסתרות (ודא שאלו מוצגות). ממה שאני יודע, אין הרבה מה לעשות כדי לשנות את מצב התיקיות הראשיות עצמן, אבל כל החומר קיים וצריך פשוט להעתיק אותו לתיקיות חדשות בעלות אותו שם. ביקורת - שיחה 20:16, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- ביקורת, תודה!!! מענין אם הסבירו לי את זה כאן כבר בפעם הקודמת ושכחתי... Liad Malone - שיחה 20:55, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- לאחרונה ראיתי קובץ שכתב מישהו שעושה את כל הפעולות הללו לבד, כולל החלפת התיקיות, אבל לא הצלחתי למצוא אותו כעת. ביקורת - שיחה 20:57, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- מעניין מאוד, ביקורת, ומועיל מאוד. אנא ידע אותי אם יהיו התפתחויות בנושא. אלדד • שיחה 21:06, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- מעז יצא מתוק: הפעולה הזאת שחררה לי סופסוף חומר שהיה כלוא בכרטיס הזיכרון של המצלמה (!) כבר מעל חצי שנה! השאלה היא מה אני עושה כדי לטפל בוירוס שגורם לזה. אני מניח שהוא עדיין קיים ויגרום לזה שוב. האנטי-וירוס Avira כותב שהוא חוסם את העתקת קובץ שנקרא worm משהו, אבל משום מה לא מטפל בו. Liad Malone - שיחה 21:22, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- תוכנות האנטי וירוס (המעודכנות) מעודכנות בחתימה של הווירוס הזה. הבעיה מתחילה בדרך כלל כשאתה מכניס את הכונן למחשב בספרייה או במוסד אקדמי מיושן כלשהו שאחראי האבטחה בו נרדם. או שהילדה שלך לוקחת אותו להראות משהו לחברה במחשב שאבא של החברה לא טרח לדאוג לו לאנטי וירוס עדכני. סביר להניח שהאנטי וירוס שלך אכן מחק את המזיק גם מהדיסק, אבל הוא לא אמור לתקן את הנזקים, רק למנוע פעילות ולמחוק את היישום. ביקורת - שיחה 21:29, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- אל תשכחו להחזיר את הסימון אחר כך, זה לא במקרה מומלץ להסתרה. ביקורת - שיחה 23:27, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- תוכנות האנטי וירוס (המעודכנות) מעודכנות בחתימה של הווירוס הזה. הבעיה מתחילה בדרך כלל כשאתה מכניס את הכונן למחשב בספרייה או במוסד אקדמי מיושן כלשהו שאחראי האבטחה בו נרדם. או שהילדה שלך לוקחת אותו להראות משהו לחברה במחשב שאבא של החברה לא טרח לדאוג לו לאנטי וירוס עדכני. סביר להניח שהאנטי וירוס שלך אכן מחק את המזיק גם מהדיסק, אבל הוא לא אמור לתקן את הנזקים, רק למנוע פעילות ולמחוק את היישום. ביקורת - שיחה 21:29, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- מעז יצא מתוק: הפעולה הזאת שחררה לי סופסוף חומר שהיה כלוא בכרטיס הזיכרון של המצלמה (!) כבר מעל חצי שנה! השאלה היא מה אני עושה כדי לטפל בוירוס שגורם לזה. אני מניח שהוא עדיין קיים ויגרום לזה שוב. האנטי-וירוס Avira כותב שהוא חוסם את העתקת קובץ שנקרא worm משהו, אבל משום מה לא מטפל בו. Liad Malone - שיחה 21:22, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- מעניין מאוד, ביקורת, ומועיל מאוד. אנא ידע אותי אם יהיו התפתחויות בנושא. אלדד • שיחה 21:06, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- לאחרונה ראיתי קובץ שכתב מישהו שעושה את כל הפעולות הללו לבד, כולל החלפת התיקיות, אבל לא הצלחתי למצוא אותו כעת. ביקורת - שיחה 20:57, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- ביקורת, תודה!!! מענין אם הסבירו לי את זה כאן כבר בפעם הקודמת ושכחתי... Liad Malone - שיחה 20:55, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- Liadmalone, ערב טוב. אל תמחק/תשחזר כלום. פתח תיקייה כלשהי: תצוגה --> אפשרויות --> שנה אפשרויות תיקייה וחיפוש --> תצוגה. כאן חפש את השורה "הסתר קבצים מוגנים של מערכת ההפעלה (מומלץ)", בטל את הסימון. כעת אתה אמור לראות את כל מה שנעלם בתור תיקיות מוסתרות (ודא שאלו מוצגות). ממה שאני יודע, אין הרבה מה לעשות כדי לשנות את מצב התיקיות הראשיות עצמן, אבל כל החומר קיים וצריך פשוט להעתיק אותו לתיקיות חדשות בעלות אותו שם. ביקורת - שיחה 20:16, 14 בדצמבר 2015 (IST)
מה טוענים מתנגדי מתוה הגז?
עריכהאת הטענה על המונופול עוד איכשהוא אפשר להבין אך באיזו זכות אפשר לטעון שהגז לא שייך לנובל ולתשובה הרי למרות כל הסיפורים שהם לא בדיוק רכשו זכיונות, הם השקיעו כאן ולא המדינה המון כסף מכיסם בחיפושי גז מדוע זה לא שלהם? אשמח לקבל תשובה מפורטת
- תקרא את מתווה הגז. Shannen - שיחה 21:29, 13 בדצמבר 2015 (IST)
פרה ותרנגולת בטבע
עריכהמה החיה הכי קרורבה לפרה בטבע? מה החיה הקרובה ביותר לתרנגולת? Corvus-TAU - שיחה 19:47, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- הבאפאלו והביזון קרובים של שור הבר שנכחד. ישנם גם זני פרות שעברו התאמה מתונה יחסית ומסוגלים (אם אני זוכר נכון) לשרוד בטבע וגם הם קרובים למדי למקור שנכחד. לגבי התרנגולת, אני מנחש שחוגלה. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 20:03, 13 בדצמבר 2015 (IST)
- יש עדיין תרנגולי בר בטבע, למשל תרנגול בנקיבה שממנו בויית תרנגול הבית לפני כ-5,000 שנה. המשפחה הרחבה - פסיוניים. ―אנונימי לא חתם
- אבי הבקר המבוית הוא בקר הבר, שנכחד לפני כמה מאות שנים (מתי מישהו כבר יטפל בערך המסכן הזה). ראה את מיני הבר שעדיין קיימים בשבט הבקר. Reuveny - שיחה 17:07, 14 בדצמבר 2015 (IST)
"הרמז"
עריכהיש למישהו קישור לדף רישום בשביל משחק "הרמז" להדפסה? בברכה מלא כל הארץ כבודי • שיחה • ב' בטבת ה'תשע"ו • 11:59, 14 בדצמבר 2015 (IST)
מי זה "ויקיפדיה"?
עריכהב-"ישראל היום" פורסמה ידיעה על כך שהשחקן אלי דנקנר גילה בוויקיפדיה שהוא מת..
בהמשך כתוב שמוויקיפדיה נמסר שמדובר בעריכה זדונית של משתמש אנונימי שלא נוטרה בזמן, ושהם מתנצלים וכו'.
השאלה שלי היא- למי בדיוק פנו ומי התנצל? הרי ויקיפדיה זה אני ואתם.. גרי רשף - שיחה 14:30, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- העמותה כמובן. בראשות איציק ומיכל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 14:37, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- גרי, ראה ויקיפדיה:כיכר העיר#ויקיפדיה "הרגה" את אלי דנקר. הצץ בדף המשתמש של מי שהודיע על כך. Liad Malone - שיחה 14:39, 14 בדצמבר 2015 (IST)
תודה רבה לכולכם: נחה דעתי (וגם החכמתי לגבי העמותה ותפקידה). גרי רשף - שיחה 15:00, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- ואם כבר פרסומת עצמית, אז ראו גם: ויקימדיה ישראל (כלפי חוץ), וכן: ויקיפדיה:ויקימדיה ישראל (כלפי פנים). בברכה, דני. Danny-w • שיחה 15:50, 15 בדצמבר 2015 (IST)
- ואם כבר פרסומת עצמית, עמותת ויקימדיה ישראל מחפשת את רכז/ת הקהילה הבא/ה - חברים, שימו לב! זאת משרה חשובה מאוד לקהילה, ויש עדיפות לויקיפד! Ovedc • שיחה • אמצו ערך יתום! 08:20, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- ואם כבר פרסומת עצמית, אז ראו גם: ויקימדיה ישראל (כלפי חוץ), וכן: ויקיפדיה:ויקימדיה ישראל (כלפי פנים). בברכה, דני. Danny-w • שיחה 15:50, 15 בדצמבר 2015 (IST)
השוואה בין חברות ביטוח, יש אתר רשמי?
עריכההאם יש איזשהו אתר רשמי (לא של אחת החברות) שמראה השוואה בין חברת מגדל לבין פניקס בתחום של פנסיה? Corvus-TAU - שיחה 20:07, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- ביטוח נט של משרד האוצר שנילי - שיחה 20:35, 14 בדצמבר 2015 (IST)
סרט בסרט בסרט
עריכהבסרט (1) "המתמחה" שיצא לא מזמן יש סצנה מסרט (2) ישן מאוד, בו בחור שר שיר אהבה לבחורה על סולם באתר צילומי סרט (3). מישהו זוכר במה מדובר? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 23:34, 14 בדצמבר 2015 (IST)
- אף אחד לא יודע? אז מצאתי לבד, אם כי זה לקח זמן. זה היה "You were meant for me" מהסרט שיר אשיר בגשם, עם ג'ין קלי ודבי ריינולדס. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 21:39, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- איך הצלחת? -- גבי • שיח 09:45, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- עברתי על המון תוצאות בחיפוש תמונות וסרטונים עם טקסט "intern movie songs" ודומים, עד שראיתי סולם. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:29, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- איך הצלחת? -- גבי • שיח 09:45, 18 בדצמבר 2015 (IST)
האם המחירים זהים במדויק בכל סניפי רמי לוי?
עריכהבתודה, Ben-Yeudith • שיחה 14:40, 15 בדצמבר 2015 (IST)
- המחירים לא זהים. מדי פעם מציינים שבסניף רמי לוי בבאר שבע סל הקנייה הוא מהזולים ביותר בארץ. אם המחירים היו אחידים - הרי לא היה ייחוד בסניף באר שבע. ככלל, פרט למבצעים רשומים, שלגביהם מתחייבת הרשת לציבור למבצע עם מחיר נמוך אחיד, מותר למנהל הסניף לקבל החלטות לגבי מחירים. (אמנם, מן הסתם יש רשימת מחירים אחידה מומלצת של הרשת, שלאורה הוא פועל). בברכה, דני. Danny-w • שיחה 15:47, 15 בדצמבר 2015 (IST)
שאלה טכנית: איך אני מסיר תוכנית מותקנת בחלונות 10? תודה לעונים, דני. Danny-w • שיחה 16:48, 15 בדצמבר 2015 (IST)
- לחץ לחצן ימני על סמל ה-Windows (התחל), בחר שם "לוח בקרה", ושם "הסרה או התקנה של תוכניות" (תרגמתי באופן חופשי מאנגלית, אולי הניסוח מעט שונה), ושם תבחר את התכנית הרצויה ותסיר אותה ע"י דאבל קליק שמאלי. Ben-Yeudith • שיחה 19:04, 15 בדצמבר 2015 (IST)
- מצאתי: סמל ה-Windows -> "הגדרות" -> "מערכת" - > "אפליקציות ותכונות". תודה בכל אופן. Danny-w • שיחה 01:57, 16 בדצמבר 2015 (IST)
נישואים בני דתות שונות
עריכהלמיטב הבנתי נישואים בין אנשים בני דתות שונות עדיין אסורים (משום מה) בישראל. האם הדבר חל גם על מוסלמים ונוצרים. נניח שערבי מוסלמי מעוניין להינשא לחברתו שהיא ערבייה נוצרייה, האם הם צריכים לעשות זאת מחוץ לישראל בדומה ליהודים שנישאים ללא יהודים? ―אנונימי לא חתם
- תשובה: לפי הידוע לי, הדרך היחידה להינשא במדינת ישראל, היא בנישואים דתיים. (לא אזרחיים).
- לכן, אילו היה קאדי או כומר שהיו מוכן להשיא מוסלמי/ת עם נוצרי/ת, זה היה אפשרי. אך האפשרות שקיימים קאדי או כומר - המכהנים בתפקיד הדתי - ובכל זאת הם מספיק ליברליים להתיר דבר כזה, נראית לי כאפשרות קלושה. כך שגם נוצרי/ה ומוסלמי/ת אינם יכולים להתחתן בארץ, לפי הידוע לי. מקווה שאינני מטעה. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 18:02, 15 בדצמבר 2015 (IST)
- אין איסור לגבר מוסלמי להתחתן עם אישה נוצרית או יהודיה. מסתבר שהאיסלם (בדומה ליהדות) לא מצדד בהמרת דת בכפיה, ולפיכך אם אישה שאינה מוסלמית נישאת לגבר מוסלמי היא רשאית להישאר בדתה. אך החתונה צריכה להיות מוסלמית, וכך גם חינוך הילדים.
- לשאלת השואל, קאדים בישראל יכולים לערוך נישואים בין מוסלמי לנוצריה. • צִבְיָה • שיחה • ג' בטבת ה'תשע"ו 18:17, 15 בדצמבר 2015 (IST)
- אם כך, האם קאדי בישראל יכול לערוך נישואים גם בין מוסלמי ליהודיה? (מה ההבדל מבחינתו?) Danny-w • שיחה 01:54, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- ע"פ נישואים בישראל (כך גם מה שידוע לי): אין היתר חוקי לקיום טקסי נישואים בין זוגות המשתייכים לשתי דתות שונות. דב ט. - שיחה 15:36, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- TZivyA, את בטוחה? זה סותר את מה שאני מכיר. החוק הישראלי מחלק את כל האזרחים לעדות דתיות, וכל אחד יכול להנשא רק בתוך העדה שלו. הסמכות להשיא נתונה בידי גוף דתי שאחראי על "ניהול" העדה (הרבנות עבור יהודים, בתי הדין השרעיים עבור המוסלמים וכו'). מתחקיר קל שערכתי פעם בנושא גיליתי שיש שתי אפשרויות עבור לא-יהודים: נישואי קפיצה (מחוץ לישראל) והמרת דת. אם אחד מבני הזוג לא מאוד אדוק בדתו (זה בדרך כלל המקרה בנישואי תערובת מסוג זה), הוא פשוט "ממיר" את דתו לזו של בן הוזג. היות ודי קל להמיר את דתך מאיסלאם לנצרות ולהיפך, זה לא סיפור כך-כך מסובך. חשוב להבהיר גם למה מתכוונים כשמדברים בהקשר הזה על המרת דת. שום דבר לא משתנה מבחינת הקשר שלך לאלוהים שאתה מאמין בו, הדבר היחיד הוא שמדינת ישראל מוחקת אותך מהרשימה של דת X ורושמת אותך ברשימה של דת Y. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:31, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- הסיבה שהפתרון הזה לא נפוץ אצל יהודים היא שיהודים בדרך כלל לא מבקשים להתחתן עם נוצרים או מוסלמים אלא עם "חסרי דת" (שהם בדרך כלל יוצאי ברית המועצות שאינם מוכרים כיהודים על-פי ההלכה). כדי להמיר את דתך, צריך אישור מהגוף שאחראי על הדת שאליה אתה מבקש להצטרף. היות ולחסרי דת אין גוף כזה, אין מי שיקלוט אותך. לפני כמה שנים היתה התפתחות בנושא כשבית המשפט איפשר איזשהו מנגנון לוויתור על דת, אבל אין לי מושג מה נסגר עם זה. למיטב ידיעתי הסיפור הזה של "חסרי דת" רלוונטי רק עבור אנשים שעלו מכח חוק השבות (יענו, יהודים על פי הגדרה אחת, ולא יהודים על פי הגדרה אחרת). תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:38, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- אכן לא נפוץ. ב-2011 המירו 423 ישראלים את דתם לדת שאינה יהדות (כולל כאלה שהיו חסרי דת ונעשו נוצרים או מוסלמים). מזה כשליש היו יהודים. 78 נוצרים התאסלמו, זה כבר מספר שאינו לגמרי זניח בהתחשב בגודלה הקטן יחסית של האוכלוסייה הנוצרית. [5] זכור לי ששמעתי בתוכנית רדיו שרוב מכריע מן היהודים שהמירו את דתם היו נשים, ונטען שם שברוב הגדול של המקרים המרת הדת היא לצורך נישואין. ייתכן שאדם ימיר דתו מסיבות של אמונה, אבל אנשים כאלה לא בהכרח יטרחו לשנות את דתם ברישום הממשלתי אלא אם בכוונתם להינשא. דב ט. - שיחה 10:12, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- תומר א., נישואים בין יהודיה לכל לא יהודי אחר אסורים מבחינה דתית, ומשכך, אכן, לא "חוקיים" בישראל. אבל לפי האסלאם אין שום בעיה למוסלמי להתחתן עם נוצרייה או יהודיה, לכן אם לא כתוב מפורשות בחוק, מדוע שיהיה אסור? (בדיעבד, במקרים של גירושין בין זוג שדתם שונה, הם יכולים לבחור ללכת לבית הדין של העדה שהם בוחרים). אבל בכל מקרה, לא מצאתי מקור אמין מספיק למה שכתבתי, אז יש מצב שאתה צודק. • צִבְיָה • שיחה • ה' בטבת ה'תשע"ו 17:23, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- אכן האיסור על נישואין בין-דתיים כתוב במפורש בחוק. דב ט. - שיחה 13:50, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- חקרתי עוד קצת וגיליתי שלמרות מה שחשבתי שאני יודע, חלק מהסוגים של [[נישואים בין-דתיים|נישואי תערובת}} דווקא כן מוכרים בישראל. מסתבר שלקאדי (כנראה) מותר להשיא מוסלמי ויהודיה (אבל לא להיפך), ושלכומר מותר לעשות מה שהוא רוצה. מהמחקר שערכתי נראה שהתשובה הרשמית היא "לא", אבל הסאבטקסט הוא "לא, אבל יש מקרים ש..." תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:38, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- אני משתמש במילה "מחקר" במשמעות מאוד מרחיבה כאן. מדובר על חיפוש זריז באינטרנט וקריאת עשרת העמודים הראשונים בגוגל. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:39, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- איפה ראית שיש אפשרות להשיא בני דתות שונות? דב ט. - שיחה 15:17, 23 בדצמבר 2015 (IST)
- דב ט. ראה בערך נישואים בין-דתיים והמקור שאליו הוא מפנה (היה שם מקור אחר שתמך באותה טענה, אבל החלפתי אותו כי הוא היה כתוב בצורה מזעזעת). תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 18:03, 24 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה על תשובתך. זה נושא מעניין. • צִבְיָה • שיחה • י"ב בטבת ה'תשע"ו 18:19, 24 בדצמבר 2015 (IST)
- דב ט. ראה בערך נישואים בין-דתיים והמקור שאליו הוא מפנה (היה שם מקור אחר שתמך באותה טענה, אבל החלפתי אותו כי הוא היה כתוב בצורה מזעזעת). תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 18:03, 24 בדצמבר 2015 (IST)
- איפה ראית שיש אפשרות להשיא בני דתות שונות? דב ט. - שיחה 15:17, 23 בדצמבר 2015 (IST)
- אני משתמש במילה "מחקר" במשמעות מאוד מרחיבה כאן. מדובר על חיפוש זריז באינטרנט וקריאת עשרת העמודים הראשונים בגוגל. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:39, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- חקרתי עוד קצת וגיליתי שלמרות מה שחשבתי שאני יודע, חלק מהסוגים של [[נישואים בין-דתיים|נישואי תערובת}} דווקא כן מוכרים בישראל. מסתבר שלקאדי (כנראה) מותר להשיא מוסלמי ויהודיה (אבל לא להיפך), ושלכומר מותר לעשות מה שהוא רוצה. מהמחקר שערכתי נראה שהתשובה הרשמית היא "לא", אבל הסאבטקסט הוא "לא, אבל יש מקרים ש..." תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:38, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- אכן האיסור על נישואין בין-דתיים כתוב במפורש בחוק. דב ט. - שיחה 13:50, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- תומר א., נישואים בין יהודיה לכל לא יהודי אחר אסורים מבחינה דתית, ומשכך, אכן, לא "חוקיים" בישראל. אבל לפי האסלאם אין שום בעיה למוסלמי להתחתן עם נוצרייה או יהודיה, לכן אם לא כתוב מפורשות בחוק, מדוע שיהיה אסור? (בדיעבד, במקרים של גירושין בין זוג שדתם שונה, הם יכולים לבחור ללכת לבית הדין של העדה שהם בוחרים). אבל בכל מקרה, לא מצאתי מקור אמין מספיק למה שכתבתי, אז יש מצב שאתה צודק. • צִבְיָה • שיחה • ה' בטבת ה'תשע"ו 17:23, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- אכן לא נפוץ. ב-2011 המירו 423 ישראלים את דתם לדת שאינה יהדות (כולל כאלה שהיו חסרי דת ונעשו נוצרים או מוסלמים). מזה כשליש היו יהודים. 78 נוצרים התאסלמו, זה כבר מספר שאינו לגמרי זניח בהתחשב בגודלה הקטן יחסית של האוכלוסייה הנוצרית. [5] זכור לי ששמעתי בתוכנית רדיו שרוב מכריע מן היהודים שהמירו את דתם היו נשים, ונטען שם שברוב הגדול של המקרים המרת הדת היא לצורך נישואין. ייתכן שאדם ימיר דתו מסיבות של אמונה, אבל אנשים כאלה לא בהכרח יטרחו לשנות את דתם ברישום הממשלתי אלא אם בכוונתם להינשא. דב ט. - שיחה 10:12, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- הסיבה שהפתרון הזה לא נפוץ אצל יהודים היא שיהודים בדרך כלל לא מבקשים להתחתן עם נוצרים או מוסלמים אלא עם "חסרי דת" (שהם בדרך כלל יוצאי ברית המועצות שאינם מוכרים כיהודים על-פי ההלכה). כדי להמיר את דתך, צריך אישור מהגוף שאחראי על הדת שאליה אתה מבקש להצטרף. היות ולחסרי דת אין גוף כזה, אין מי שיקלוט אותך. לפני כמה שנים היתה התפתחות בנושא כשבית המשפט איפשר איזשהו מנגנון לוויתור על דת, אבל אין לי מושג מה נסגר עם זה. למיטב ידיעתי הסיפור הזה של "חסרי דת" רלוונטי רק עבור אנשים שעלו מכח חוק השבות (יענו, יהודים על פי הגדרה אחת, ולא יהודים על פי הגדרה אחרת). תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:38, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- TZivyA, את בטוחה? זה סותר את מה שאני מכיר. החוק הישראלי מחלק את כל האזרחים לעדות דתיות, וכל אחד יכול להנשא רק בתוך העדה שלו. הסמכות להשיא נתונה בידי גוף דתי שאחראי על "ניהול" העדה (הרבנות עבור יהודים, בתי הדין השרעיים עבור המוסלמים וכו'). מתחקיר קל שערכתי פעם בנושא גיליתי שיש שתי אפשרויות עבור לא-יהודים: נישואי קפיצה (מחוץ לישראל) והמרת דת. אם אחד מבני הזוג לא מאוד אדוק בדתו (זה בדרך כלל המקרה בנישואי תערובת מסוג זה), הוא פשוט "ממיר" את דתו לזו של בן הוזג. היות ודי קל להמיר את דתך מאיסלאם לנצרות ולהיפך, זה לא סיפור כך-כך מסובך. חשוב להבהיר גם למה מתכוונים כשמדברים בהקשר הזה על המרת דת. שום דבר לא משתנה מבחינת הקשר שלך לאלוהים שאתה מאמין בו, הדבר היחיד הוא שמדינת ישראל מוחקת אותך מהרשימה של דת X ורושמת אותך ברשימה של דת Y. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 16:31, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- ע"פ נישואים בישראל (כך גם מה שידוע לי): אין היתר חוקי לקיום טקסי נישואים בין זוגות המשתייכים לשתי דתות שונות. דב ט. - שיחה 15:36, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- אם כך, האם קאדי בישראל יכול לערוך נישואים גם בין מוסלמי ליהודיה? (מה ההבדל מבחינתו?) Danny-w • שיחה 01:54, 16 בדצמבר 2015 (IST)
הומואים נשיים
עריכהביקרתי בחנות אתמול והמוכר שעזר לי היה צעיר בעל סממנים נשיים מובהקים (הליכה מעכסת, מחוות ידיים עדינות, גבות דקות ומשורטטות, קול מתחנחן וכו'). המניירות שלו היו מוגזמות בעיני והתאמצתי מאוד לא לחייך כי לא רציתי שיפגע. אחר כך בבית תהיתי אם הוא אומנם היה נעלב. ליתר דיוק - האם הומואים נשיים מתייחסים לנשיות המופגנת שלהם כאל מגרעת מביכה או כאל תכונה מחמיאה (כפי שאני אתייחס לציון הגבריות שלי כאל מחמאה). מה דעת המומחה?198.84.164.234 04:54, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- לדעתי ממה שלמדתי על מגדר ומיניות ופסיכולוגיה של מגדר ומתוך התרשמות אישית, רוב ההומואים הנשיים לא יתאכזבו מתגובות "מופתעות" לנשיותם, אלא אם התגובות יכללו עלבון ברור; כלומר, אם מישהו יחייך או "יובך" או "סתם יהיה מופתע" וכן הלאה, אני לא חושב שזה יזיז למישהו מהם, אבל אם הבן אדם יבוא להעליב אותם בעקבות זאת ויציג את הנשיות שלהם כ וודאי-פתטית, אז תהיה אכזבה לדעתי. באופן דומה, גם מוסלמי דתי שמגיע לסביבה שבה רק שמעו על אסלאם אך אף אחד לא באמת מכיר את הדת, לא ייקח ברצינות מבטי פליאה ותמיהה על מחוות דתיות שיעשה, וסביר כי יבין התמיהה, אך אם ינסו להעליב אותו באופן ממשי בגלל אורחותיו, סביר שהוא כן יעלב ואף יצא להגנתם. Ben-Yeudith • שיחה 05:00, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- רק שאלה לשואל, לחידוד: האם לדעתך - להיות עם סממנים נשיים מובהקים זה עלבון? Danny-w • שיחה 15:22, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- לקרוא לגבר אישה ולאישה גבר זה מעליב. לא? 31.168.14.82 23:29, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- רק שאלה לשואל, לחידוד: האם לדעתך - להיות עם סממנים נשיים מובהקים זה עלבון? Danny-w • שיחה 15:22, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- לדעתי ממה שלמדתי על מגדר ומיניות ופסיכולוגיה של מגדר ומתוך התרשמות אישית, רוב ההומואים הנשיים לא יתאכזבו מתגובות "מופתעות" לנשיותם, אלא אם התגובות יכללו עלבון ברור; כלומר, אם מישהו יחייך או "יובך" או "סתם יהיה מופתע" וכן הלאה, אני לא חושב שזה יזיז למישהו מהם, אבל אם הבן אדם יבוא להעליב אותם בעקבות זאת ויציג את הנשיות שלהם כ וודאי-פתטית, אז תהיה אכזבה לדעתי. באופן דומה, גם מוסלמי דתי שמגיע לסביבה שבה רק שמעו על אסלאם אך אף אחד לא באמת מכיר את הדת, לא ייקח ברצינות מבטי פליאה ותמיהה על מחוות דתיות שיעשה, וסביר כי יבין התמיהה, אך אם ינסו להעליב אותו באופן ממשי בגלל אורחותיו, סביר שהוא כן יעלב ואף יצא להגנתם. Ben-Yeudith • שיחה 05:00, 16 בדצמבר 2015 (IST)
ניתוח כלכלי לחרמות על ישראל
עריכהלמיטב ידיעתי, הדבר היחיד, בדרך כלל, שמעניין תעשיינים, זה כסף. הם רוצים רק למכור, לא פחות ולא יותר. אם כך, איך זה שמפעילים שונים בעולם, לא 5 ולא 10, משתתפים בחרמות על ישראל? האם הם מרוויחים מזה באופן משמעותי בעקיפין (אני מניח שאם כן זה רק מכירות רבות יותר לקהלים גדולים יותר מהקהל הישראלי, שהם אנטי-ישראליים וגם יתנו להם פרסום בחינם בפייסבוק וכו' אבל אני לא יודע כמה זה משמעותי). בתודה, Ben-Yeudith • שיחה 07:25, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- אידאולוגיה בהחלט משפיעה, ותעשיין אנטישמי בהחלט עלול להחרים את ישראל, בעיקר כאשר יש לו תמיכה ציבורית לחרם.
- הפרסום והתמיכה בקרב הציבור האנטישמי הרחב (בעיקר לאור זאת שאילולי היו מחרימים הם היו מוחרמים) הוא בהחלט משמעותי.
- לעיתים גם זה פשוט לחץ חברתי והם לא מפסידים מספיק מהחרם כדי שלא ישתלם להם להחרים.
- בברכה מלא כל הארץ כבודי • שיחה • ד' בטבת ה'תשע"ו • 11:41, 16 בדצמבר 2015 (IST)
האם לצמחים יש תחושת כאב?
עריכהלדידי - לצמחים יש תחושת כאב כפי שיש חייזרים ממאדים שמגיעים לביקור בכדור הארץ וכו'; אלא שלא פעם יוצא לי להיתקל באנשים חמורי סבר שטוענים ברצינות תהומית שהתשובה לשאלה היא "כן", וכמובן - יש "המון מחקרים" של "מדענים מאוד מפורסמים" ש"מוכיחים ש.." והיום כולם "יודעים ש.." וכו'.
השאלה שלי - היא מה מעמד התיאוריה הזו?
- תמיד יש תמהונים שיאמינו ברעיונות הכי הזויים.
- יש מדענים המאמינים בכך, אך הם מיעוט מבוטל.
- יש מחלוקת בשאלה, והאקדמיה לא הכריעה לכאן או לכאן.
- בוודאי שזה נכון: אם ידקרו את העץ, לא יכאב לו? כיום לא כורתים עץ ללא הרדמה!
גרי רשף - שיחה 11:37, 16 בדצמבר 2015 (IST
- לצמחים אין תחושת כאב, אך הם מגיבים לגירויים חיצוניים. גילגמש • שיחה 12:13, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- בשנות השישים והשבעים של המאה העשרים נעשו מספר ניסויים שהראו לכאורה שלצמחים יש יכולת חישה מפותחת. אולם די מהר התברר שהניסויים לא נערכו כיאות וכאשר ניסו לשחזר אותם בצורה מסודרת, לא התקבלו תוצאות יוצאות דופן. ר' מידע נוסף במילון הספקן. באופן כללי, מסתבר שכאשר מחברים צמחים למכשיר פוליגרף מקבלים תוצאות. והחוקרים פירשו אותן בתור תגובה לגירויים חיצוניים. הפוליגרף מודד, בסופו של דבר, מוליכות חשמלית (שעולה ככל שעולה הלחות, לדוגמה). כל מיני שינויים קטנים יכולים לגרום לשינויים שמכשיר הפוליגרף (שהוא מכשיר רגיש מאוד) יקלוט. הבעיה עם הניסויים היא שהם נעשו ללא סמיות כפולה - מי שפירש את הגרפים ידע היטב מה הוא אמור לקבל ופירש את התוצאות לפי זה. מרגע שהפרידו את הניסויים - מישהו אחד בודק ואחר מפרש את התוצאות ללא ידיעה מה אמורה להיות התוצאה, נעלם האפקט. Tzafrir - שיחה 12:21, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- לשואל: כדי לענות על השאלה, יש צורך להגדיר מהו "כאב". אני חושש שזו משימה לא פשוטה. ולצפריר: לא יודע למה אתה קורא "יכולת חישה מפותחת", אבל משיטוט קל ברשת נראה שיש מחקרים רציניים מהשנים האחרונות המדברים על תגובה של צמחים לגירויים חיצוניים. מה שלא אומר, כמובן, שהם חשים כאב. משה פרידמן - שיחה 14:05, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- כל זה נכון, אך לפני שנים ספורות התברר שישנם צמחים שמשחררים הורמוני עקה בזמן פגיעה, וצמחים סמוכים מגיבים לכך. אי אפשר לדעת אם זו תחושת כאב, אבל זו בהחלט תגובת עקה לפגיעה פיזית. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 14:08, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- ובכל זאת, בהנחה שלצורך "תחושת כאב" יש צורך גם ב"תחושה" (מעבר להפרשת הורמונים הדומים להורמוני סטרס), ובהנחה שבהיעדר mind או רשת עצבית מסודרת, קשה להסביר אם קיימת תחושה, ובהינתן שלצמחים אין מוח, תאי מוח, או מערכת עצבית בעלת מורכבות שניתן להשותה לכך, קשה לומר שהצמחים "חשים" כאב. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 16:07, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- מלבד הצמדות ללשון, לא ברור לי למה צריך "תחושה" או איך הוספת המושג המורכב הזה מועילה להבנת הבעיה. כנ"ל לגבי MIND או עצבים או כל דבר אחר. תראה, אני לא יודע למה הכוונה ב"כאב", ולשם מה השאלה הזו מעניינת. כלומר, לכאורה, מדובר בשאלה מעולם המוסר או האתיקה, ואז תשובה שבמהותה מגדירה "כאב" כתהליך אנושי או דומה לכזה, אינה בעלת משקל מוסרי רב בעיני, כשהיא עומדת בפני עצמה. לשם המשחק, נניח שיהיו יצורים תבוניים מכוכב אחר, שאינם דומים לנו מבחינה ביולוגית, והם חסרי מוח וחסרי מערכת עצבים, האם זה אומר שבהגדרה הם לא יכולים לחוש כאב? ואם כן, האם זה אומר שמותר לקצוץ אותם להנאתנו? משה פרידמן - שיחה 20:21, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- מחזק את דברי משה. עצבים הם מעבירי סיגנל, אבל סיגנלים עוברים לא רק דרך עצבים. למשל המערכת החיסונית מעבירה סיגנלים משלה דרך מולקולות נוגדנים. ברור שהתפיסה המודרנית קושרת תודעה ותחושה למוח, אבל זו דוֹגמה שאינה ברת הוכחה. לסיכום- כל עוד איני מלפפון, לא אוכל לדעת אם כואב למלפפון כשאני אוכל אותו. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 23:19, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- מלבד הצמדות ללשון, לא ברור לי למה צריך "תחושה" או איך הוספת המושג המורכב הזה מועילה להבנת הבעיה. כנ"ל לגבי MIND או עצבים או כל דבר אחר. תראה, אני לא יודע למה הכוונה ב"כאב", ולשם מה השאלה הזו מעניינת. כלומר, לכאורה, מדובר בשאלה מעולם המוסר או האתיקה, ואז תשובה שבמהותה מגדירה "כאב" כתהליך אנושי או דומה לכזה, אינה בעלת משקל מוסרי רב בעיני, כשהיא עומדת בפני עצמה. לשם המשחק, נניח שיהיו יצורים תבוניים מכוכב אחר, שאינם דומים לנו מבחינה ביולוגית, והם חסרי מוח וחסרי מערכת עצבים, האם זה אומר שבהגדרה הם לא יכולים לחוש כאב? ואם כן, האם זה אומר שמותר לקצוץ אותם להנאתנו? משה פרידמן - שיחה 20:21, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- ובכל זאת, בהנחה שלצורך "תחושת כאב" יש צורך גם ב"תחושה" (מעבר להפרשת הורמונים הדומים להורמוני סטרס), ובהנחה שבהיעדר mind או רשת עצבית מסודרת, קשה להסביר אם קיימת תחושה, ובהינתן שלצמחים אין מוח, תאי מוח, או מערכת עצבית בעלת מורכבות שניתן להשותה לכך, קשה לומר שהצמחים "חשים" כאב. בברכה, דני. Danny-w • שיחה 16:07, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- לא, לצמחים אין תחושת כאב. כדי שגירוי יגרום לתחושה שאנו מכנים כאב, צריך להתבצע עיבוד של המידע על ידי המוח (לכן כדי למנוע כאב ניתן לחסום את העברת איתות הכאב, או לחלופין להסיר את החלק במוח שאחראי על הכאב). לצמחים אין מוח או כל מערכת עצבים כפי שענו קודמיי, ולכן לא מסוגלים לחוש בכאב. עם זאת, לצמחים יש אפשר לחוש את סביבתם ולהגיב. לא מדובר במערכת מפותחת כמו שיש לנו. הם מסוגלים 'לראות' - לחוש באורכי גל מסוימים, וכך הם קובעים דברים שונים כמו מועדי הפריחה; הם מסוגלים 'להריח' - הם צומחים לכיוון ריחות מסוימים ונדחים מריחות אחרים (כמו של עשבים רעים). צמח יכול 'לדבר' - צמח מותקף יכול להפריש חומר מסוים (methyl-jasmonate) שגורם לו להפריש רעלים כנגד התוקף. את ההפרשה הזאת ניתן לזהות גם בחלקים רחוקים של העץ וגם בעצים סמוכים. צמח יכול לחוש רעידות של חרק הולך עליו, והרטט יגרום לו להפריש חומרים רעילים לחרק.
- אלמוני, אתה חוזר על השגיאה של דני. יש עוד דרכים להקים רשתות שאינן תאי עצבים. כמה כבר קשה להודות באי-ידיעה? אני מצטט באופן חופשי את משנתו (הנכונה) של יובל נח הררי: מדע יסודו בהודאה באי-ידיעה. הוא שולל את ההצהרה "אני יודע" אלא אם מדובר על תורה בשפה מתמטית שעמדה במבחן אמפירי. כל עוד אין לנו תורה מסודרת של יצירת תודעה (אין לנו, ואני בספק אם תהיה, אבל לך תדע) אין שום אפשרות להצהיר באופן פסקני שום דבר. לא "יש להם תחושה" ולא "אין להם". האמירה הקבילה היחידה היא "אנחנו לא יודעים, צריך לחקור". אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 12:07, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- אמלק: שואל השאלה, אני עונה על השאלה כמי שהשלים קורס אקדמי בנוירופסיכולוגיה; אתה רוצה את התשובה הכי כנה?, אף אחד לא יודע בוודאות מוגמרת ומוחלטת אם כן או לא, אבל מה שבטוח, בהתאם לידע שהצטבר במדעי המוח והפסיכולוגיה, זה מאד לא סביר. כל כך לא סביר, עד שאני מאמין שלא תמצא נוירוביולוג שטוען בקיצוניות בעד הטענה שלצמחים יש תחושת כאב. עם זאת, יש המדגישים את חוסר הידיעה במקום למהר לטעון שלא\שזה לא סביר, בפרט כשאתה שוקל רעיונות כמו פאן-סייקיזם (Panpsychism), ו"נפש כאבן יסוד פונדמנטלית ביקום" (Conscious as fundamental) אשר עליהם הרחיב דיוויד צ'למרס כאן, ואף טענות מטאפיזיות לפיהן העולם הזה, לפחות עבור אורגניזמים מסוימים ובזמן ומקום מסוימים - הוא עצמו הגהינום. Ben-Yeudith • שיחה 14:56, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- אלמוני, אתה חוזר על השגיאה של דני. יש עוד דרכים להקים רשתות שאינן תאי עצבים. כמה כבר קשה להודות באי-ידיעה? אני מצטט באופן חופשי את משנתו (הנכונה) של יובל נח הררי: מדע יסודו בהודאה באי-ידיעה. הוא שולל את ההצהרה "אני יודע" אלא אם מדובר על תורה בשפה מתמטית שעמדה במבחן אמפירי. כל עוד אין לנו תורה מסודרת של יצירת תודעה (אין לנו, ואני בספק אם תהיה, אבל לך תדע) אין שום אפשרות להצהיר באופן פסקני שום דבר. לא "יש להם תחושה" ולא "אין להם". האמירה הקבילה היחידה היא "אנחנו לא יודעים, צריך לחקור". אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 12:07, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- קודם תגדיר מה זה כאב? אם אתה מתכוון לתחושה שמזהירה אותך על נזק לגוף אז כן אין ספק שצמחים מרגישים כאב וצמחים רבים מגיבים באופן די מתוחכם לתעוקה או פגיעה פיזית. אבל מצד שני אנשים רבים אוכלים אוכל חריף ונהנים מזה כשהלשון שלהם נשרפת. אז אולי אתה צריך לשאול האם זה מפריע לצמח להרגיש כאב? בני אדם מאד רגישים לכאב למשל שבן אדם נפגע, נניח רגל שבורה, הוא לא מסוגל ללכת, מאבד את התאבון ובקיצור הכאב משתק אותו והופך להיות הדבר המרכזי ביותר בחייו. חרקים למשל מתרגשים פחות מכאב. חגב שנתפס על ידי גמל שלמה יכול להמשיך לכרסם את העלה שבפיו בזמן שהגמל שלמה אוכל אותו. נמלה שמאבדת רגל לא מתכנסת בפינה ומיבבת אלא ממשיכה צולעת בפעילות השוטפת אולי כפי שחייל לומד לתעלם מכאב שהיה מפריע לו בשעות הפנאי. אז אולי גם חרקים לא מרגישים כאב או שהם מרגישים אבל לא עושים מזה עניין. כנראה שלעולם לא נדע. Assafn • שיחה 10:49, 22 בדצמבר 2015 (IST)
מה הייתה ההשכלה שלו?(איפה הוא למד)
עריכהאיפה למד אלכסנדר פלנגין
מה הסיבה לאגרסיביות של האיסלאם? מה הסיבה לדיכוי נשיות?
עריכהמה הסחבה לכך שיש ריבוי אגרסיה מצד מוסלמים בעולם? למה זה הולך ומתגבר? האם זה קשור לדת עצמה?
למה במדינות שמקצינות יותר את המוסלמיות שלהם, הנשים מדוכות יותר ונאלצות להסתיר את גופן ופניהן? הסתרת הגוף הנשי באיסלאם אפילו יותר כבדה מזאת של היהדות וזאת למרות שאיסלאם היא דת יותר מודרנית. למה? 132.66.137.207 20:49, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- הניחוש שלי הוא שזה לא קשור לאיסלאם, אלא למרחב שהאסלאם דומיננטי בו. בעיקרון חברה אנושית נטוןלת שלטון או תחת שלטון רופף היא אלימה מאד. סטיבן פינקר משער שהתמתנות האלימות היא תהליך דו שלבי - ראשית תחת שלטון מרכזי יציב אך בהכרח אכזר, ובהמשך, אחרי תהליך התרבות. רצף המדינות המוסלמיות מחליף ידיים צאז שהמונגולים כבשו את בגדד, וכל כיבוש גובה את ליטרת הדם שלו. כל עוד לא יהיה שלטון מרכזי יציב וממושך המצב הזה לא ישתנה. אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 23:10, 16 בדצמבר 2015 (IST)
- ההשערה מבוטאת במידת מה בציטוט הבא: ”רבי חנינא סגן הכהנים אומר: "הוי מתפלל בשלומה של מלכות שאלמלא מוראה איש את רעהו חיים בלעו” (מסכת אבות, פרק ג, משנה ב). ביקורת - שיחה 02:03, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- ציטוט נפלא, לא הכרתי אילן שמעוני - שיחה החיים הם גבול של אתה פופולר 12:10, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- ההשערה מבוטאת במידת מה בציטוט הבא: ”רבי חנינא סגן הכהנים אומר: "הוי מתפלל בשלומה של מלכות שאלמלא מוראה איש את רעהו חיים בלעו” (מסכת אבות, פרק ג, משנה ב). ביקורת - שיחה 02:03, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- גם אני מסכים לדעת אילן שמעוני. כדי לראות אם יש משהו נוראי במיוחד דווקא באסלאם נשווה למתחרים. ההיסטוריה מראה שהנוצרים גילו במשך מאות שנים אלימות רבה מאד, הן כלפי לא-נוצרים והן בין זרמים שונים בנצרות. די להזכיר את מסעי הצלב, את גירוש היהודים והמוסלמים מספרד ואת מלחמות הדת בין קתולים לפרוטסטנטים. כל-זאת, אע"פ שכתבי הקודש הנוצריים מטיפים לשלום ולאהבה. גם לאחר שירדה קרן הנצרות במערב, בעידן המודרני, ועלתה קרנן של הלאומיות ואידאולוגיות חילוניות (פשיזם, קומוניזם) נמשכה שפיכות הדמים. זה מרמז, לדעתי, שבעיית האלימות האסלאמית בימינו אינה נעוצה ב"דת עצמה" אלא בנסיבות זמניות. כמובן זו נחמה קטנה למי שנקלע לנסיבות האלה, כגון היזידים.
- ה"דת עצמה" כוללת ספקטרום רחב מאד של הגות ומעשה: שייך לאסלאם כל מה שבין המשורר והתיאולוג ג'לאל א-דין רומי (שהיום במקרה מצוין יום מותו) אשר כתביו ספוגים באהבת החיים והאדם, לבין סייד קוטב שהאסלאם שהציג שטוף בקנאות ובשנאת הזר והשונה; שייך לאסלאם כל מה שבין הסולטן באיזיד השני שהזמין לארצו את היהודים מגורשי ספרד, לבין הח'ליף עומאר בן אלחטאב שגירש את היהודים מחצי האי ערב.
- הנקודה שהעלית לגבי מעמד האשה ראויה לדיון נפרד. דב ט. - שיחה 12:36, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- אם נרחיק מבט אל מעבר לאירועי השנה האחרונה, ניזכר שהאגרסיות של הנוצרים בכל אחת ממלחמות העולם עולות לאין שיעור על אלו של המוסלמים. לדעאש יש אולי כישרון ליחסי ציבור, אבל בחיסול המונים סטלין, שלא היה לו אלוהים, שם אותם בכיס הקטן. דוד שי - שיחה 21:58, 17 בדצמבר 2015 (IST)
תמונה של מרדכי אזרחי
עריכה― הועבר לדף ויקיפדיה:כיכר העיר# תמונה של מרדכי אזרחי
"סמן ימני, סמן שמאלי"
עריכההרבה פעמים אומרים "הסמן הימני של מפלגה X" או "הסמן השמאלי של מפלגה Y". אני יכול לקבל דוגמאות של מפלגות שהן לא הומוגניות מבחינת עמדותיהן ויש להן "סמן ימני" ו"סמן שמאלי" אמיתיים שבאמת חולקים אחד על השני מבחינת עמדותיהם ולא רק מבחינת רמת ההתלהמות?--79.182.36.161 12:55, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- זה נכון לגבי כל המפלגות החילוניות, בעבר ובהווה. בעבר יוסי שריד היה הסמן השמאלי של מפלגת העבודה ולעומת זאת, ברצ הוא היה סמן ימני. המיקום תלוי גם בנקודה ממנה מביטים. בברכה. ליש - שיחה 17:46, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- תשובה חסרת משמעות. במה עמדותיו של שריד היו שונות מהעמדות של המפלגות שהוא היה חבר בהן? ומה שיותר מעניין, זה מה קורה בימינו.--79.182.36.161 17:50, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- יצחק שמיר נמצא באגף הימני בליכוד מבחינה מדינית-בטחונית בימי בגין, וביטוי לכך אפשר למצוא בכך שנמנע בהצבעה על הסכם קמפ דיוויד. לגבי שריד, עמדותיו השמאליות התבטאו למשל בהתנגדות למלחמת לבנון מההתחלה, בשעה שהנהגת המערך תמכה בפעולה צבאית וחלקה על הממשלה רק בשאלת היקף הפעולה הרצוי.גם ויקטור שם-טוב מהמערך התנגד למלחמה מההתחלה. בתוך מפלגתו, מפ"ם, שם-טוב תמך בפירוק השותפות עם העבודה, וב-1984 סירב להתמנות לשר בממשלת האחדות. דב ט. - שיחה 18:16, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- דוגמה אחרת היא ש"ס, אלי ישי הביע עמדות נציות, ואילו יצחק כהן הביע עמדות יוניות ברורות. דב ט. - שיחה 18:19, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה על הדוגאות, ובכל זאת- האם יש למישהו דוגמאות אקטואליות?--79.182.36.161 09:15, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- כל המפלגות הן דוגמא אקטואלית לאי-הומוגניות. כל קבוצת אנשים (קל וחומר פוליטיקאים) בת יותר מאדם אחד היא לא לחלוטין הומוגנית, ותמצא בה מחלוקות. אצל חלק מהמפלגות המחלוקות עמוקות יותר ופומביות יותר, מטבע הדברים גם לגודל הסיעה יש השפעה על כך.
- כך לדוגמא בסיעת הליכוד, יש פערים ניכרים בעמדות סביב הנושאים המדיניים. אפנה אותך למשל לפוסט הזה (שנכתב בתקופת הכנסת הקודמת), שסוקר את ההבדלים בעמדות בסוגיית המדינה הפלסטינית בין חברי הסיעה (למשל, ראש הממשלה, שבאופן רשמי תומך בהקמת מדינה פלסטינית, אל מול ציפי חוטובלי ותוכניתה לסיפוח יהודה ושומרון). הליכוד לא חריג בעניין הזה, מחלוקות עולות גם בסיעת המחנה הציוני (כך לדוגמא המחלוקת סביב נושאים כלכליים בין טרכטנברג ליחימוביץ' ואחרים לפני הבחירות, אך לא רק בנושא הזה), ביש עתיד (לדוגמא, לפני שבועיים ח"כ אלהרר התנערה מהגדרת לפיד את המפלגה כ"מרכז עם נטיה ימינה"), בבית היהודי (חילוקי דעות בין חברי המפד"ל לחברי תקומה, ראה למשל פה ופה) ועוד. --Evhap - שיחה 13:00, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- מאוד קל לתת דוגמאות אקטואליות ממפלגות ה"מרכז". ביש עתיד דרים יחד עופר שלח (שהוא הסמן השמאלי של המפלגה) יחד עם אלעזר שטרן (שהוא לדעתי הסמן הימני של המפלגה). בקדימה דרו ביחד שמעון פרס וזאב אלקין. תומר א. - שיחה - משנה ויקיפדית 17:09, 21 בדצמבר 2015 (IST)
- תודה על הדוגאות, ובכל זאת- האם יש למישהו דוגמאות אקטואליות?--79.182.36.161 09:15, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- דוגמה אחרת היא ש"ס, אלי ישי הביע עמדות נציות, ואילו יצחק כהן הביע עמדות יוניות ברורות. דב ט. - שיחה 18:19, 17 בדצמבר 2015 (IST)
איזה סרט מכר יותר כרטיסי קולנוע: "טיטניק" או "אווטאר"?
עריכהנקודת ההנחה היא ש"אווטאר" הפך להיות לסרט הרווחי בכל הזמנים (מבחינה מספרית) בגלל שמחירי הכרטיסים ב- 2009 היו גבוהים יותר מב- 1997, ועל אחת כמה וכמה שרבים צפו ב"אווטאר" בבתי הקולנוע בתלת מימד, שכמובן עולה יותר באופן משמעותי מכרטיס קולנוע רגיל. ל"טיטניק" לא היו צפיות בתלת מימד (לפחות עד לפני מספר שנים). כך שהאם יש דרך לדעת כמה כרטיסים נמכרו לכל סרט ולא רק סך כל ההכנסות? 149.78.15.121 18:04, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- [6] ובמקום הראשון: חלף עם הרוח. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 18:08, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- חן חן. "אווטאר" מקום 14 בלבד. 149.78.15.121 18:11, 17 בדצמבר 2015 (IST)
רשמית פרסומות הכי סקסיות
עריכהמדי שנה מפרסמים איזה דוח של הפרסומות הכי סקסיות לפי איזה אירוגון פמיניסטי. כל מיני פרסומות עם דוגמניות יפות והומור פרוע ודברים כאלה. ואז נותנים להם איזה פרשנות פרודית. איפה אפשר למצוא את כל הרשימות האלא? מישהו מכיר? 109.65.59.219 21:39, 17 בדצמבר 2015 (IST)
- אני חושב שאתה מתכוון "סקסיסטיות". ראובן מ. - שיחה 21:40, 17 בדצמבר 2015 (IST)
אולי, אני לא זוכר. איפה מוצאים את זה? יש שם כל מיני קטעים ברמה של רואים אישה מתכופפת ומצביעה על הנעל בפרסומת לנעלים והם כותבים משהו כמו "אישה צעירה בצורה פרובוקטיבית מתכופפת ברמיזה על הזמנה ליחסי מין" או פרסומת שבה אישה מתענגת מזה שמורחים לה לק שמוצגת עם הערות כמו "אישה מוחצפת ומושפלת על ידי זה שפעולה של מריחת לק מוצגת כאקט מיני" וכל מיני כאלה. אתם יודעים על מה מדובר? 109.65.59.219 11:53, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- מדובר על ויצ"ו. ר' לדוגמה שנת 2014. Tzafrir - שיחה 12:13, 18 בדצמבר 2015 (IST)
שאלת לינוקס-עברית
עריכההתקנתי אובונטו באנגלית כמערכת הפעלה בסיסית והוספתי את השפה העברית כ text entry למקלדת. אבל פתאום אני לא יכול להשתמש בCapslock כמו בWIndos... כלומר כל פעם שאני לוחץ Capslock ומקליד 3 נקודות הפלט הוא ץץץ במקום ... או כל פעם שאני מקליד פסיק הפלט הוא האות העברית ת' ולא פסיק... יש דרך להשתמש בשיטה הנפוצה ב-Windows? תודה, 109.64.166.116 08:46, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- יכול להיות שהגדרת רק את העברית כשפת הקלט ולא גם עברית וגם אנגלית (ולשאלה למה צריך להגדיר: יכול להיות שה"אנגלית" שלך היא מקלדת אנגלית רגילה. אבל יכול להיות שהיא מקלדת אנגלית בריטית. ויכול להיות שמדובר על מקלדת בשפה אירופית שונה. לא רצוי לנעול את ההגדרות).
- כהערת אגב, אני ביטלתי לחלוטין אצלי את מקש ה־caps lock. אין לו אצלי שימוש. הגדרתי מקש נפרד שבו אני משתמש כאשר אני רוצה זמנית לעבור שפה. כאשר אני רוצה לכתוב משהו באנגלית, מדובר בדרך כלל על אותיות קטנות, מכיוון שאני לא רוצה לצעוק (ואם אני צריך אות גדולה: אני מצרף גם שיפט). זה מאפשר לי גם להקליד את התווים המיוחדים של העברית (כגון LRM ו־RLM) בקלות יחסית מאנגלית. אבל מיפוי המקשים שלי אינו סטנדרטי. Tzafrir - שיחה 11:03, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- נראה לי שלא הבנתי את תשובתך בעניין שפת קלט? לא מצאתי מקום שמדבר על Input languages... אלא רק מקום להתקנת שפות ורק עוד מקום להגדרת text entries ששם הוספתי את העברית והגדרתי איך עוברים מאנגלית לעברית... תוכל לחדד בבקשה את ההסבר לגבי תיקון הבעיה? 109.64.166.116 12:11, 18 בדצמבר 2015 (IST)
"הגאון מראדומישל" - איזה ראדומישל?
עריכההרב שמואל אנגל מכונה הגאון מראדומישל על שם עירו העיקרית בה היה רב. רק ניתן לשאול איזה ראדומישל זה? יש רשימה כאן. ולי נראה שבכלל מדובר על רדומישל על נהר סן שאסף י-ם פתח. שפ2000 - שיחה 10:36, 18 בדצמבר 2015 (IST)
- ע"פ http://www.jewishgen.org/Yizkor/Radomysl/Rad002.html ו־https://pl.wiki.x.io/wiki/Radomy%C5%9Bl_Wielki העיירה היא Radomyśl Wielki. ראה גם כאן: http://moreshet.pl/he/node/491. כל טוב, Tomn - שיחה 11:28, 18 בדצמבר 2015 (IST)
ביקורות מוזיקה
עריכהשלום,
מישהו מכיר אתר או מקום טוב לחפש בו ביקורת על זמרים ואלבומים?
אני רוצה לחפש ביקורת על קרן פלס וכל מה שאני מוצא הוא ביקורות מאתרים כמו מאקו, וואלה וכו' שלא בטוח כמה הביקורת בהם מבוצעת על ידי אדם מקצועי ומהימן.
אשמח לתשובה ואם מישהו מעוניין, גם לעזרה בהרחבת הערך (פירוט בדף השיחה שלי).
ערב טוב! רון18 - שיחה 20:11, 18 בדצמבר 2015 (IST)
קצת מעליב שלא עונים לי...רון18 - שיחה 14:56, 22 בדצמבר 2015 (IST)
- רון, אתה לא צריך להיעלב... ייתכן שלא ענו לך כי אולי לא ידוע לאף אחד על ביקורות כאלו. באופן אישי, אני לא יודע לענות על מה שלא ידוע לי, אני רק יכול לנחש שביקורות "מקצועיות" כמו שגילגמש הציע לך לחפש, לא באמת קיימות בכל הנוגע למוסיקה פופולרית בישראל. ייתכן מאד שמה שאתה מוצא זה מה שיש. נסה לעשות עם זה את המיטב. תוכל לדעת אם מדובר במבקר "מקצועי ומהימן" על פי הביקורות שכתב. כאן אתה, כעורך בויקיפדיה, יכול להחליט איזו ביקורת רצינית יותר ואיזו פחות. איזו עוסקת במהות ואיזו בטפל. אני מניח שתוכל לדלות מתוך הביקורות באתרי האינטרנט את ההבדלים וההתפתחות של פלס כמוסיקאית וכותבת שירים במשך השנים, בין אלבום לאלבום. מה השתנה ביניהם. נושאי השירים שלה, ההפקה המוסיקלית, דגש על שימוש בכלי נגינה שונים, אלקטרוניקה וכו'. נסה למצוא התיחסויות בביקורות הללו להתאמה בין מילות השירים לבין מצבה האישי, המשפחתי: נישואין, ילדים וכו'. פנית כבר למנהלה האישי בנושא הזה? קבלת מהם הכוונה? אל תחשוש להיעזר בהם. שלח להם קישור לשיחה עם גילגמש לגבי הפיכת הערך למומלץ, אני בטוח שתקבל מהם עזרה. אתה כבר לא סתם עוד מעריץ. אתה משפיע ישירות על מה שאנשים ידעו עליה. Liad Malone - שיחה 15:18, 22 בדצמבר 2015 (IST)
- Liad Malone כתבתי למנהל שלה לפני כמה ימים והוא עוד לא ענה לי. הבעיה אצל קרן שרוב האנשים כותבים עליה ביקורות רעות (לדעתי בלי סיבה ובלי ביסוס אבל דעתי פה לא משנה הרבה) ואני לא רוצה שיהיה ערך מלא בביקורות רעות. רוב הביקורות הטובות עליה הם מהשנים האחרונות ואז בעצם חסר לי מידע מתחילת הקריירה. אני יכול לפנות למעריצים אחרים ולבקש צילומים של כתבות ישנות מהעיתון, אולי זה יקדם אותנו יותר. בכל מקרה, תודה רבה על התשובה! רון18 - שיחה 15:23, 22 בדצמבר 2015 (IST)